U n i v e r z i t a T o m á š e B a t i v e Z l í ně F a k u l t a h u m a n i t n í c h s t u d i í INSTITUT MEZIOBOROVÝCH STUDIÍ BRNO
|
|
- Marek Fišer
- před 8 lety
- Počet zobrazení:
Transkript
1 U n i v e r z i t a T o m á š e B a t i v e Z l í ně F a k u l t a h u m a n i t n í c h s t u d i í INSTITUT MEZIOBOROVÝCH STUDIÍ BRNO Bakalářská práce Brno 2011 Veronika Zourková
2 UNIVERZITA TOMÁŠE BATI VE ZLÍNĚ FAKULTA HUMANITNÍCH STUDIÍ Institut mezioborových studií Brno Životní spokojenost ve stáří BAKALÁŘSKÁ PRÁCE Vedoucí bakalářské práce: Mgr. Halka Prášilová, Ph.D. Vypracoval: Veronika Zourková, DiS. Brno 2011
3 PROHLÁŠENÍ Prohlašují, že jsem bakalářskou práci na téma Životní spokojenost ve stáří zpracovala samostatně a použila jen literaturu uvedenou v seznamu literatury, která je součástí bakalářské práce. Elektronická a tištěná verze bakalářské práce jsou totožné. Brno, Veronika Zourková
4 PODĚKOVÁNÍ Mnohokrát děkuji všem, kteří mi s touto prací pomáhali, především mé vedoucí bakalářské práce Mgr. Halce Prášilové, Ph.D. za odborné vedení, cenné rady a trpělivý přistup. Dále děkuji, Ing. Janu Hamerníkovi za konzultace a pomoc týkající se statistického zpracování dat z dotazníkového šetření. Mé poděkování patří i mé rodině za podporu a trpělivost, kterou se mnou měli nejen při psaní této práce, ale po celou dobu studia. A dále děkuji, všem těm, kteří byli ochotní se účastnit a spolupracovat na mém průzkumu. Brno, Veronika Zourková
5 OBSAH Úvod Teoretická část Pojem stáří Teorie stárnutí Biologická dimenze stárnutí Psychická dimenze stárnutí Sociální dimenze stárnutí Pohled na stáří Životní spokojenost, well-being Kvalita života a osobní pohoda Faktory podílející se na životní spokojenosti Smysluplnost lidského života Praktická část Cíl průzkumu Metodologie průzkumu Formulace a stanovení hypotéz Použitá technika sběru dat Volba vzorku Složení vzorku Popis zjištěných dat Vyhodnocení hypotéz Závěr Seznam použité literatury Přílohy
6 ÚVOD Jako téma své bakalářské práce jsem zvolila problematiku životní spokojenost ve stáří. Oblast psychologie životní spokojenosti ještě není zcela propracována, neustále se rozvíjí a objevují se stále nové poznatky. Psychologie ve snaze pomoci jedinci se zabývala spíše studiem negativních aspektů života jako je např. agrese, frustrace, distres, šikana, závislosti, zatímco oblast životní spokojenosti náleží do pozitivní psychologie, která se zabývá jevy, jako jsou štěstí, láska, spokojenost, soucit atd. V posledních několika letech se rozvijí i studium kladných charakteristik člověka a jeho života. Téma životní spokojenosti ve stáří mě velmi zaujalo, jelikož s lidmi nacházejícími se v postproduktivním věku se setkávám ve svém zaměstnání. Již několik let pracuji jako sociální pracovnice na Magistrátě města Brna na oddělní příspěvku na péči a ve svém zaměstnání se setkávám s mnoha rozličnými povahami seniorů. Potkávám seniory plné energie, spokojené, vyrovnané, se schopností nadhledu a pochopením, které často absentuje i u daleko mladších jedinců. Naopak se setkvám i se seniory, kteří jsou se vším nespokojení, negativně naladění. Zamýšlela jsem se nad tím, co je vše příčnou toho, že jeden senior je spokojený a druhý toto období prožívá negativně. Dva lidé stejného věku, srovnatelného zdravotního stavu, totožné sociální situace, rodinného zázemí se mohou cítit rozdílně a být různě spokojení se svým životem. Období stáří bývá společností hodnoceno spíše negativně v souvislosti s úbytkem sil, schopností, zpomalením a hlavně neschopností postarat se sám o sebe. Oslavováno je období mládí, dospělosti, které je spojeno s výkonem, krásou, zdatností. Ve společnosti se objevují tendence pomáhat starým lidem, ctít je, zabezpečit je s ohledem na vžitou morální povinnost. Starý člověk však není mnohdy brán jako rovnocenný, schopný partner. Ve své práci vycházím z osobního přesvědčení, že stáří je jedno z životních období, které může být prožíváno pozitivně a člověk v tomto období může být spokojen se svým životem. Cílem mé bakalářské práce je přiblížit téma životní spokojenosti ve stáří. 6
7 V teoretické části bakalářské práce popisuji období stáří, následně se zabývám procesem stárnutí v oblasti fyzické, psychické i sociální. V sociální dimenzi stárnutí se také zaměřuji na oblast spirituality a sexuality v období stáří, které bývají často opomíjeny. Neméně důležitý je pohled na stáří dnešní společnosti, což také může ovlivňovat životní spokojenost seniora. Dále v teoretické části vysvětluji pojem životní spokojenost, uvádím faktory, které se na ní mohou podílet. Se životní spokojeností úzce souvisí i smysluplnost lidského života, které věnuji poslední kapitolu teoretické části bakalářské práce. V praktické části se zabývám samotným průzkumem životní spokojenosti u seniorů v přirozeném prostředí a v domovech pro seniory ve městě Brně. Pro svůj průzkum jsem si zvolila kvantitativní metodu, formu dotazníků. Cílem mého průzkumu je porovnání životní spokojenosti u seniorů v přirozeném a institucionálním prostředí. V praktické části uvádím metodologii průzkumu, nástroj sběru dat, stanovení hypotéz. Hlavní částí je analýza průzkumu, kde zhodnocuji získaná data. 7
8 1. TEORETICKÁ ČÁST P o j e m s t áří Stáří je poslední fází ontogeneze člověka, latinsky označované sénium. Předchází mu životní období dětství, mládí, dospělosti. Tato předchozí období se promítají do období stáří. Definic stáři existuje velmi mnoho, Austad 1 dokládá kolem 300 set definic stáří. Pojem stáří je definován různorodě, některá definice je orientována spíše medicínsky, jiná spíše pedagogicky, záleží na tom kterém autorovi, na jeho profesním zaměření. Pacovský chápe stáří jako závěrečnou etapu ontogenetického vývoje, která má stejně jako jiná vývojová stádia své specifické znaky odlišující ji od jiných životních etap. 2 Kalvach uvádí, že stáří je důsledkem a projevem geneticky podmíněných involučních procesů modifikovaných dalšími faktory (životním způsobem, podmínkami, chorobami atd.) a je spojeno s řadou významných sociálních změn. 3 Podle Haškovcové je stáří přirozeným obdobím lidského života a je vztahováno k životnímu období dětství, mládí a k době zralosti. Je třeba si uvědomit, že stáří není nemocí, ale přirozeným procesem změn, které trvají celý život, jsou však patrné až v průběhu pozdějšího věku. 4 Stále neexistuje konsensus v medicíně ani ve společenských vědách, jak jednotně stáří definovat. 1 AUSTAD, S.N. in JAROŠOVÁ, D. Péče o seniory. Ostrava: Ostravská univerzita, s.7 2 PACOVSKÝ, V. in JAROŠOVÁ, D. Péče o seniory. Ostrava: Ostravská univerzita, s.8 3 KALVACH, Z. in JAROŠOVÁ, D. Péče o seniory. Ostrava: Ostravská univerzita, s.7 4 HAŠKOVCOVÁ, H. Fenomén stáří. Praha: Panorama, s. 59 8
9 Pojmenování člověka prožívajícího období stáří je různorodé: geront používá odborná literatura pro nesoběstačného člověka, důchodce pojem spojený s pobíráním dávky sociálního zabezpečení, senior nejvhodnější termín, neobsahuje v sobě žádný emocionální nádech. Senior je neutrálním pojmem, který používá řada vědeckých disciplín jako je medicína, sociologie, psychologie, pedagogika, apod. 5 V soudobé společnosti jsou za seniory považovány všechny osoby věkové kategorie nad 60 let, která je spojená s hranicí odvozenou s odchodem do penze, mluvíme o kalendářním stáří. Určení hranice stáří spojené s odchodem do penze podporuje vnímat seniory jako homogenní skupinu závislých osob. Takový přístup rezignuje na biologickou, sociální, psychologickou, ekonomickou různost. Mluvíme zde o kalendářním stáří. 6 Kalendářní stáří je vymezeno dosažením určitého, arbitrárně stanoveného věku, od něhož se empiricky obvykle nápadněji projevují involuční změny. Uplatňuje se rovněž demografické hledisko, čím více seniorů ve společnosti, tím vyšší hranice stáří. 7 Periodizace kalendářního stáří dle Mühlpachra: let: období mladšího stáří (objevuje se problematika adaptace na odchod ze zaměstnání, více volného času, seberealizace), let: staří senioři (změna funkční zdatnosti, medicínská problematika), 85 a více: velmi staří senioři (sledování soběstačnosti a zabezpečenosti), nad 90 let: dlouhověkost. 8 Na rozdíl od tohoto chronologického, statického pojetí stáří se jako více vypovídající jeví tzv. dynamické pojetí stáří, které zahrnuje tři základní složky jedince: dimenzi fyzickou, psychickou a sociální. Mluvíme o funkčním pojetí stáří. Fyzická dimenze zahrnuje funkčnost orgánů, smyslů, změn tkání, struktur, přítomnost či absence nemocí, vnější tělesné změny, apod. 5 JAROŠOVÁ, D. Péče o seniory. Ostrava: Ostravská univerzita, s.8 6 KUBALČÍKOVÁ, K. Expertíza pro cílovou skupinu "senioři. Brno: Masarykova univerzita, s. 5 7 MÜHLPACHR, P. Gerontopedagogika. Brno: Masarykova univerzita, s MÜHLPACHR, P. Gerontopedagogika. Brno: Masarykova univerzita, s. 21 9
10 Psychická dimenze vyjadřuje kognitivní funkce, mentální funkce a emocionální složku. Významnou části jsou osobnostní rysy jedince, nazírání na sebe samého, což ovlivňuje vlastní stáří, schopnost přijetí vlastní role. Sociální dimenze představuje vztahy ke společnosti, začlenění do sociální sítě, participace ve společnosti T e o r i e s t á r n u t í Stárnutí je zákonitý, specifický, celoživotní, individuální proces. Pod pojmem stárnutí se rozumí souhrn změn ve struktuře a funkcích organismů. 10 Stárnutí je působení času na lidskou bytost. Tato neutrální definice připouští destruktivní i konstruktivní důsledky. Vhodná duševní a tělesná aktivita může zpomalit nástup funkčních změn a prodloužit aktivní věk. 11 Stárnutí je biologickým jevem. Každý živý organismus podléhá procesu stárnutí. Když si člověk uvědomil, že lidský život je konečný, začal se snažit, aby získal nesmrtelnost, nebo aby aspoň prodloužil svůj život. Objevují se dva základní trendy: snaha o prodloužení života, snaha o prodloužení aktivního věku, zmírnění příznaků stáří. 12 Stárnutí je však proces nezvratný, u každého jedince se odehrává specifickým způsobem a to v dimenzi tělesné, psychické a sociální. Procesy biologického, sociálního a psychologického stárnutí jsou na sobě vzájemně závislé, propojené. 9 KUBALČÍKOVÁ, K. Expertíza pro cílovou skupinu "senioři. Brno: Masarykova univerzita, s LANGMEIER, J; KREJČÍŘOVÁ, D. Vývojová psychologie. Praha: Grada Publishing, a.s., s PICHAUD, C. THAREAUOVÁ, I. Soužití se staršími lidmi. Praha: Portál,1998.s MÜHLPACHR, P. Gerontopedagogika. Brno: Masarykova univerzita, s16 10
11 BIOLOGICKÁ DIMENZE STÁRNUTÍ Biologické stárnutí je determinováno genetickými dispozicemi, životním stylem a probíhá u každého jedince individuálně. Jde o celkový obraz změn provázejících stárnutí těla. V souvislosti s biologickým stárnutím se používá výraz biologický věk poukazuje na objektivní stav fyzického vývoje. Tělesné tkáně jako je pokožka, svaly začínají ztrácet elasticitu, trávící soustava je méně zdatná ve vstřebávání živin. Dochází k úbytku svalové hmoty. 13 Stárnutí se nevyhýbá ani smyslovým orgánům, které jsou potřeba k vzájemné interakci s okolím. Zrak Stárnoucí oční čočka ztrácí pružnost, tedy i schopnost zaostřovat. Nejčastější zraková vada ve stáří je ztráta zrakové ostrosti. Věk má také vliv na vnímání intenzity světla. Zhoršuje se periferní vidění. Sluch Nejrozšířenějším onemocněním sluchu je presbyakuze, tj. nedoslýchavost stárnoucích. Řada seniorů také trpí tinitem, tj. zvonění v uších, což způsobuje potlačení ostatních zvukových signálů. 14 Oslabení smyslových orgánů může mít nepříznivý vliv na sociální život starého člověka. Vnější pozorovatel to může chápat jako projev jejich nespolečenského chování či nástup demence, a pak se tito lidé straní ještě více společnosti. Více se stahují do sebe, vzniká začarovaný kruh. Na druhé straně existuje nebezpečí, že důsledky smyslového postižení mohou být zveličovány. 15 Pro kvalitu života starého člověka není rozhodující samotná přítomnost nějaké nemoci, ale spíš stupeň funkčního postižení, které z ní vyplývá. Zdraví v tomto období není chápáno 13 HAMILTON, I.S. Psychologie stárnutí. Praha: Portál, s HAMILTON, I.S. Psychologie stárnutí. Praha: Portál, s HAMILTON, I.S. Psychologie stárnutí. Praha: Portál, s
12 jako neexistence nemoci, ale jde více o zachování soběstačnosti a přijatelného pocitu pohody. Pocit přijatelné životní pohody závisí na typu a závažnosti onemocnění. Různé choroby je nemusí ovlivňovat stejným způsobem ani ve stejné míře. Nejčastější jsou chronická onemocnění oběhové soustavy. Kardiovaskulární choroby mohou být spojeny s různými funkčními problémy emoční labilita, úzkost, zvýšená unavitelnost, apod. Relativně častým problémem stáří je demence, tj. úbytek rozumových schopností. Nejčastější objevujícím typem demence je Alzheimerova choroba. Demence může zbavit člověka jeho soběstačnosti, tedy ho činí závislým na jiných lidech. Velmi časté jsou ve stáří potíže s nemoci pohybového ústrojí, s tím může souviset i sociální izolace. Hůře pohyblivý člověk může mít strach z pádu, má obavy vyjít sám ven, jít na ulici, do obchodu, apod. Zvyšuje se pak úzkost, napětí, což může vést k rezignaci na pohyb a setrvání v bytě. Tím pádem se omezují kontakty s ostatními lidmi PSYCHICKÁ DIMENZE STÁRNUTÍ V psychické stránce člověka dochází ke změnám kognitivních funkcích, proměně emocionality a motivačně regulačních funkcích. V období stáří dochází ke zpomalení a úbytku přesnosti při zaznamenávání, ukládání a vybavení informací. Zpracování informací trvá delší dobu. Zhoršuje se pracovní paměť, kdy se znemožňuje uchovávání aktuálních informací. V pozdním stáří dochází k poklesu vrozené inteligence. Reakce jsou pomalejší a nové informace nedokáže člověk dostatečně zpracovat. Ve stáří ubývá komplexita uvažovávání, staří lidé nejsou schopni koordinovat jednotlivé kognitivní funkce jako je paměť, pozornost, myšlení atd. Zhoršuje se i časový odhad. 17 V období stáří dochází k celkovému oploštění emotivity. Oslabeny jsou především vyšší city a snižují se rovněž city sociální a estetické. Častým projevem stáří je emoční labilita, která bývá vysvětlována funkčními změnami nervové soustavy, jejíž stárnutí pak vede ke 16 VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s
13 snižování odolnosti vůči zátěžím a krizím. Senioři mají sklon k úzkostem a depresím, jsou citově snadno zranitelnější, mají větší potřebu projevů náklonnosti a očekávají ohledy a porozumění okolí. 18 V důsledku všech omezení a postupných změn osobnosti dochází k zúžení zálib, někdy až ke ztrátě motivace k činnostem. Někdy může převládnout až totální nezájem o cokoliv. Psychické potřeby starých lidí jsou stejné jako u ostatních příslušníků společnosti, mění se však zaměření potřeb a jejich subjektivní význam. Potřeba stimulace: Stimulační deprivace má negativní vliv na pocit celkové životní pohody, tak na uchování různých schopností a dovedností Potřeba bezpečí: Senior potřebuje dosáhnout rovnováhy mezi potřebou autonomie (samostatnost, nezávislost) a potřebou jistoty, bezpečí Potřeba sociálního kontaktu a citové vazby: Starší lidé jsou závislí na vztazích s nejbližšími lidmi, důležitý je pocit patřit k nějaké skupině (důležitá je rodina) Potřeba autonomie: Staří lidé by měli rozhodovat alespoň o tom, co je pro ně zvládnutelné, přijatelné (např. co budou jíst). Potřeba akceptace a uznání: Senior by neměl mít pocit vlastní zbytečnosti, měl by zažívat pocit užitečnosti. Potřeby seniorů zrcadlí změnu jejich fyzického i psychického stavu. V průběhu pozdního stáří se často mění pocit životní pohody, jde o pokles pozitivních pocitů. Pozitivní emoce jsou více situačně podmíněné, lidé se musí vyrovnávat s mnoha ztrátami a zátěžemi. V období stáří lze najít jak vyrovnané a spokojené seniory, tak jejich negativně laděné vrstevníky, u nichž převládá mrzutá nálada JAROŠOVÁ, D. Péče o seniory. Ostrava: Ostravská univerzita, s VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s
14 SOCIÁLNÍ DIMENZE STÁRNUTÍ Velkou sociální změnou je odchod do penze, s tím spojený úbytek sociálních kontaktů, změna trávení volného času, kterého je více. U mnohých seniorů i úbytek financí, tedy změny v ekonomickém zajištění. Lidé v období stáří mají často strach z osamělosti a opuštěnosti, což může být ovlivňováno různými faktory, např. ovdověníztráta životního partnera. Prožívání samoty a vyrovnávání se s osamělostí je subjektivní záležitost. Starý člověk je vystaven generační osamělosti, kdy se musí vyrovnat se smrtí svých vrstevníků, nejnáročnější je vyrovnat se smrtí životního partnera. Vyrovnat se s ovdověním znamená přeorganizovat svůj život a nepropadat pocitům méněcennosti, stanovit si nový cíl. Důležitá je funkční rodina seniora, rodinné sítě působí jako bariéra proti osamělosti. Vazby s dětmi, vnoučaty se stávají významným zdrojem emocionálního uspokojení. 20 Spiritualita v období stáří V období stáří přibývá na významu víra, která může pomoci při hledání životního smyslu, stabilizuje hodnotový systém a jistotu určitého řádu. Starým lidem dává oporu, může přinést rady, jak zvládnout různé potíže. Víra může přispívat k vyrovnanému postoji k vlastnímu stáří. Zvýšená potřeba spirituality ve stáří je často reakcí na mnohé zátěže, ztráty, ale i v souvislosti s anticipací vlastní smrti. Pro staré lidi je důležitá jak jejich víra, tak duchovní hodnoty, které jsou trvalé a přesahují aktuální život. Návštěva kostela, bohoslužeb nabízí známé a srozumitelné podněty, mohou poskytovat starému člověku smysluplnou náplň života. Církevní spolek je významnou součástí sociální identity. Poskytuje starému člověku smysluplnou náplň života. 21 Během života si člověk klade spoustu otázek a hledá na ně odpovědi. Odkud člověk přichází, kam jde? Jaký je smysl života? Komu je odpovědný za to co v životě dělá? Odkud má čerpat sílu k životu, a to i tehdy, kdy se blíží ke konci svého života a sil rapidně ubývá? 20 JAROŠOVÁ, D. Péče o seniory. Ostrava: Ostravská univerzita, s VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s
15 Na tyto otázky hledáme odpovědi v různých zdrojích, jeden z nich může být náboženská víra, jež má tři stránky: obsahovou intelektuální, vztahovou důvěra, konativní vztah k činnosti. Trojstránkovost víry formuje, dokonce výrazně transformuje nejvyšší oblast naší osobnosti a základní podobu našeho života. Existuje všeobecný souhlas (konsenzus), že víra má vliv na zdravotní stav i životní spokojenost člověka. 22 Náboženství můžeme chápat jako motivační sílu, která dodává člověku energii a usměrňuje volbu cílů našeho snažení. Náboženství dodává člověku nosné cíle a pevný systém hodnot, které mají vztah ke všem aspektům života. Vnáší do života určitou jednotu místo všelijak rozporuplných zkušeností. 23 Potřeba spirituality se v období stáří stává zřetelnější. Víra v Boha může být jako určitá strategie zvládání stáří. Spiritualita se tak dostává na úroveň zdraví, sociálních vztahů, volnočasových aktivit apod. 24 Sexualita v období stáří Důležitým aspektem každého partnerského vztahu je intimita. Ve vztahu starších lidí se objevují nové projevy intimity, jde o tělesnou blízkost, přítomnost partnera, pohlazení. Intimita může mít i ve stáří podobu sexuality, přestože není již tak významná, jako byla dříve a někdy už není důležitá vůbec. Dle různých studií vyplývá, že nezanedbatelná část lidí má i v tomto věku sexuální potřeby a dovede je uspokojovat. Na druhé straně bývají sexuální potřeby lidí ve stáří méně intenzivní. V období raného stáří mohou převažovat jiné alternativy sexuálního kontaktu než koitální. Jejich hlavním smyslem je vyjádření vztahu, potvrzení vzájemné blízkosti. Sexuální, erotický kontakt je přínosný, podporuje 22 KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie zdraví. Praha: Portál, s KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada Publishing, a.s., s NEŠPOROVÁ, O. SVOBODOVÁ, K. VIDOVIČOVÁ, L. Zajištění potřeb seniorů s důrazem na roli nestátního sektoru. Praha: VÚPSV.v.v.i., s
16 sebevědomí, sebeúctu, uvolňuje napětí a úzkost. Sexuální apetence samozřejmě závisí na tělesném a duševním zdraví a na celkové životní spokojenosti. 25 Pichaud uvádí, že se od určitého věku ve společnosti nemluví o mužích a ženách, ale o starých lidech. Jako by starý člověk neměl právo na pohlaví a sex. Sexualita starých lidí je ve společnosti tabu. Možná, že i spousta starších lidí si myslí, že se to k jejich věku nehodí nebo mají strach z neúspěchu. Milovat a zakoušet rozkoš může člověk v každém věku i pokročilém. Záleží na každém jedinci, jeho zdravotních, psychických možnostech. Mnohdy stačí pohlazení, obejmutí VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s PICHAUD, C. THAREAUOVÁ, I. Soužití se staršími lidmi. Praha: Portál, s
17 1. 3. P o h l e d n a s t áří To, jak se společnost dívá, chová ke starší populaci, má vliv na životní spokojenost seniorů. Jak se může cítit senior, na kterého se okolí dívá jako na obtěžujícího, zpomaleného člověka bez schopností? Jak se cítí senior, kterého si okolí váží, který je aktivně zapojován do činností společnosti, je mu ponechána jeho autonomie? Dnešní člověk chápe stáří jako nutné zlo. Dnešní doba spíše oslavuje mládí, krásu, zdatnost, výkonnost. Stáří je spíše na obtíž, nevíme, co má být obsahem tohoto období. Nevidíme ve stáří zkušenost, moudrost, vyrovnanost. Vztah ke stáří bývá ovlivněn již od dětství. Záleží na rodičích a přístupu k jejich vlastním rodičům. Dávají tak příklad svým dětem, poskytují model chování, jednání. Na jedné straně chceme stáří ctít, na druhé nás dráždí svou pomalostí, zevnějškem, malou výkonností. 27 Postoj současné společnosti ke stáří je spíše negativní, podceňující, odmítavý. Stáří je chápáno jako chátrání, člověk již není ničím přínosným. Hodnotový systém současné společnosti, který klade důraz na výkon, mladistvý vzhled, staré lidi znevýhodňuje. Z hodnotového systému společnosti vychází ageismus: diskriminace starších lidí, předsudky společnosti o starých lidech, v krajních případech až odpor ke starým lidem. Společnost od starých lidí nic pozitivního neočekává, starý člověk má nízký sociální status, jsou mu přisuzovány převážně nežádoucí a neimponující vlastnosti osobnosti a nízké kompetence. V sociálních normách společnosti je zahrnut ohled ke starším lidem, nutnost jim pomoci, poskytnout zabezpečení. Starší lidé však nejsou braní jako rovnocenní partneři a nebereme v potaz jejich názory. Ageismus je předsudek, kdy všechny staré lidi považujeme za méněcenné bez rozdílu. Nebereme ohled na jejich individualitu a diferenciace mezi lidmi. Ageismus může vést k izolaci starých lidí, aby nezdržovali, nepřekáželi. Příčiny ageismu jsou různé, změna obecně uznávaných hodnot, zvýšený důraz na jedince, rozpad tradičních rodinných vazeb i strach z vlastního stáří ŠTILEC, M. Program aktivního stylu života pro seniory. Praha: Portál, s VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s.68 17
18 Na stáří vidíme spoustu nedokonalostí, proto je nutné vyzvednout i pozitiva, která lze ve stáří spatřovat. Vlivem dlouhodobé zkušenosti a vyzrálosti dochází velmi často ke zklidnění jedince a zmoudření obecně. Zvyšuje se trpělivost. Starší lidé mívají často větší pochopení pro potíže ostatních. Zvyšuje se rozvaha při jednání a vystupování včetně osobního projevu. Starší lidé mají větší schopnost rozlišit podstatné od nepodstatného. 29 Je zapotřebí mnoha společenských změn, v jejichž důsledku bude společnost ke starým lidem vstřícnější a tím jim poskytne více příležitostí k rozvoji. Změny by se měli týkat prakticky všech oblastí života: rodinné politiky, důchodového zabezpečení, vysokého školství, dopravní infrastruktury, prezentace stáří v médiích apod. 30 Vláda České republiky přijala v roce 2008 Národní program přípravy na stárnutí na období let V tomto programu je deklarováno, že starší lidé mají stejně jako všichni právo na to být hodnoceni jako jednotlivci, na základě svých schopností a potřeb bez ohledu na svůj věk, pohlaví, barvu pleti, zdravotní postižení či jiné charakteristiky. Starší lidé a jejich znalosti a zkušenosti by měli stát v centru změn realizovaných v kontextu stárnutí populace. Národní program přípravy na stárnutí obsahuje základní principy přístupu ke starším osobám, dále strategické priority společnosti, upravuje oblast zdravotní péče, rodiny, prostředí a komunity vstřícné ke stáří ŠTILEC, M. Program aktivního stylu života pro seniory. Praha: Portál, s GRUSS, P. Perspektivy stárnutí. Praha: Portál, s MPSV.Kvalita života : Národní program přípravy na stárnutí na období let Praha: Ministerstvo práce a sociálních věcí, s
19 1. 4. Ž i v o t n í s p o k o j e n o s t, w e l l - b e i n g Pojem životní spokojenosti je velmi těžko definovatelný. Neexistuje jednotná definice, vysvětlení tohoto termínu je obtížné. Vysvětlujících slov či blízkých pojmů je mnoho a navzájem se překrývají. S termínem životní spokojenost se setkáváme v pedagogice, psychologii, sociologii, medicíně, je to pojem trandisciplinární. Velmi často se v literatuře setkáváme s termínem well-being. Termín well-being překládáme do češtiny s určitými obtížemi. Anglicky well znamená dobře a being je odvozeno od slovesa to be - býti. Doslova tedy Kdy je člověku dobře. Často se tedy termín well-being překládá jako životní pohoda, spokojenost, osobní pohoda. Subjektivní životní pohoda (well-being) je definována jako kognitivní a emocionální vyhodnocení vlastního života. Termín pohoda se vyskytuje i v definici zdraví Světové zdravotnické organizaci (WHO): Zdraví je stav kompletní fyzické, mentální a sociální pohody. 32 Životní spokojenost má dvě dimenze a to psychickou a sociální pohodu. Dimenze psychické pohody: sebepřijímání, osobní růst, účel života, začleňování do života, samostatnost-autonomie, vztah k druhým lidem. Dimenze sociální pohody: sociální přijetí, sociální aktualizace, spoluúčast na společenském dění, 32 KŘIVOHLAVÝ, J. Pozitivní psychologie. Praha: Portál, s
20 sociální soudržnost, sociální integrace. 33 Životní spokojenost je jedním z klíčových pojmů psychologie osobní pohody. Psychologie osobní pohody je samostatná disciplína, která se intenzivně rozvíjí. Zajímá se jak o negativní, tak o pozitivní emoční stavy, důraz klade na subjektivní vnímání a hodnocení stavu pohody. Životní spokojenost a osobní pohoda není totéž. Je pravda, že mimo odborný jazyk, se často pojem osobní pohoda překládá jako životní spokojenost. Tyto pojmy jsou si obsahově blízké, vzájemně se prolínají a v praxi se vzájemně zastupují. Životní spokojenost je klíčovým pojmem psychologie osobní pohody. Životní spokojenost je pojímána jako kognitivní složka osobní pohody. Osobní pohoda je definována jako dlouhodobý či přetrvávající emoční stav, ve kterém je zahrnutá celková spokojenost člověka s jeho životem. Osobní pohoda je tvořená dvěmi složkami: kognitivní vědomé hodnocení vlastního života, emoční souhrn emocí, nálad, afektů (míra spokojenosti, aniž by o ní člověk nějak přemýšlel). Složka kognitivní představuje životní spokojenost, spokojenost ve významných oblastech života a sebehodnocení. Složka emoční je složena z komponent: dlouhodobé pozitivní a negativní emoční stavy, štěstí. 34 Přes, v psychologii obvyklou, pluralitu názorů a přístupů k vymezení pojmů well-being se odborníci vcelku shodují v názoru, že se jedná o dlouhodobý emoční stav, ve kterém je reflektována spokojenost jedince s jeho životem. Z dalších pojmů vystupujících v novodobé anglosaské terminologii je třeba uvést dimenzi tělesné pohody ( wellness či fitness ), prožitek blaha ( welfare ), dosažení a prožití úspěchu ( success ), ale též komponenta přátelství ( friendship ) či štestí ( happiness ). Osobní pohoda má 3 tyto komponenty: 33 KŘIVOHLAVÝ, J. Pozitivní psychologie. Praha: Portál, s DIENER, E. In BLATNÝ, M. et. al. Psychosociální souvislosti osobní pohody Brno: Masarykova universita:msd, s 84 20
21 1. Životní spokojenost je hodnocením toho, jak se jedinci dařilo dosahovat cílů. Tato komponenta je orientována do minulosti, má kognitivní obsah. 2. Morálka ve smyslu mravních zásad, směřuje ke kázni a důvěře. Je orientována do budoucnosti. 3. Štestí (happiness) představuje emoční reakci na každodenní život. Je zaměřeno na současnost. 35 Při dosahování pocitů pohody a spokojenosti je možné vidět určité diference: v pocitu subjektivní pohody či nepohody se může odrážet široká škála pozitivních a negativních citových reakcí člověka na uspokojení jeho potřeb a nároků v různých oblastech (materiální, sociální, duchovní, biologické, atd.), v pocitu spokojenosti se odráží i určité rozumové hodnocení, ve vztahu k subjektivní pohodě a spokojenosti je též schopnost přizpůsobit se životní podmínkám a situacím, schopnost zvládat životní situace účelným a emočně vyváženým způsobem IZPL. Kvalita života: Sborník příspěvků z konference, konané dne v Třeboni. Kostelec nad Černými lesy: Institut zdravotní politiky a ekonomiky, s SÝKOROVÁ, D. CHYTIL, O. Autonomie ve stáří. Ostrava: Zdravotně sociální fakulta Ostravské univerzity, s
22 1. 5. K v a l i t a ž i v o t a a o s o b n í p o h o d a Osobní pohoda je často spojována s pojmem kvalita života. Lze říci, že well-being je hodnocením kvality života jako celku. 37 Při definování kvality života psychology se často setkáváme s důrazem kladeným na spokojenost. Z tohoto pojetí vyplývá, že kvalitně žije ten, kdo je se svým životem spokojen. 38 Slovo kvalita je odvozeno od latinského základu qualitas, tj. kvalita, či qualis, tj. jaký. Latinské qualiss je pak odvozeno od kořene qui, tj. kdo. Český kořen tázacího zájmena Kdo? k nás vede ke slovům kéž, či kýžený, tj. žádoucí, cílový stav. Kvalitou se rozumí jakost, hodnota. Kvantita, počet dní našeho života se určí poměrně jednoduše, ale totéž nemůžeme říct o určení kvality života. Kvalitu života můžeme pojímat ve třech rovinách: 1. makro rovina: jde o otázky kvality života velkých společenských celků (země, kontinent) Zde jde o nejhlubší zamyšlení nad problematikou kvality života smysl života. Život je chápan jako absolutní morální hodnota. Kvalita života se stává součástí politických úvah (chudoba, terorismus). 2. mezo rovina: jde o otázky kvality života malých sociálních skupin (škola, domov pro seniory, nemocnice) Zde jde i o otázky sociálního klimatu, vzájemných vztahů mezi lidmi, sdílení hodnot. 3. osobní personální rovina: jde o život jednotlivce. Při stanovení kvality života jde o osobní subjektivní hodnocení zdravotního stavu, bolesti, spokojenosti, atd. Jsou zde důležité osobní hodnoty jednotlivce, jeho představy, pojetí, očekávání, naděje. 37 IZPL. Kvalita života: Sborník příspěvků z konference, konané dne v Třeboni. Kostelec nad Černými lesy: Institut zdravotní politiky a ekonomiky, s KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie nemoci. Praha: Grada Publishing, a.s., s
23 Další možnou čtvrtou rovinou je fyzická tělesná existence, v níž je možné také hovořit o kvalitě života. Jde o pozorovatelné chování druhých lidí, dá se objektivně měřit, porovnávat např. chůze člověka. 39 U personální roviny kvality života hraje významnou roli tělesná zdatnost, zejména u starších lidí. Tělesná zdatnost má vliv na celkovou osobní pohodu a životní spokojenost, jde především o celkovou nezávislost, sebeobslužnost a samostatnost. Zpracován je vliv pohybové aktivity, která má krátkodobý i dlouhodobý příznivý účinek na psychickou pohodu, zejména příznivě ovlivňuje náladu, sebeúctu, úzkost, depresi, tenzi. 40 Koncepce individuální kvality života vychází z teorie pociťované kvality života jako subjektivní spokojenosti či nespokojenosti s vlastním životem a jeho jednotlivými oblastmi na základě vlastních představ, nadějí, očekávání, přesvědčení. Toto subjektivní vnímání kvality života v sobě odráží i podmínky, okolnosti a sociální vztahy, v kterých člověk žije KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie nemoci. Praha: Grada Publishing, a.s., IZPL.Kvalita života: Sborník příspěvků z konference, konané dne v Třeboni. Kostelec nad Černými lesy: Institut zdravotní politiky a ekonomiky, s SÝKOROVÁ, D; CHYTIL, O. Autonomie ve stáří. Ostrava: Zdravotně sociální fakulta Ostravské univerzity, s
24 1. 6. F a k t o r y p o d í l e j í c í s e n a ž i v o t n í s p o k o j e n o s t i Mezi první autory, kteří se zabývali osobní pohodou, patřil Warmer Wilson, který v roce 1967 zveřejnil její koreláty. Výzkum osobní pohody a životní spokojenosti se posunul kupředu. Vědci se nyní spíše soustředí na to, z čeho pocit vnitřní pohody vychází a co si pod ním můžeme představit. Tyto přístupy se více zaměřují na lidské cíle, hodnoty, strategie zvládání a dispozice. V současné době nejsou dosud známy jednoznačné faktory, které přímo souvisejí a ovlivňují osobní pohodu a její složku životní spokojenost. Základní faktory, které se podílejí na pocitu vnitřní pohody: 1. kultura, 2. osobnost, 3. cíle a hodnoty, 4. mechanismy zvládání (copingové mechanismy). Kultura Kulturní vlivy jsou sice ve vztahu k úrovni osobní pohody sledovány, ale speciálních studií dosud není dostatek. Posuzoval se vliv dvou základních kultur na úroveň osobní pohody: individualistické nezávislé (spíše západní), kolektivistické vzájemně závislé (spíše východní). Sociokulturní založení osobní pohody je významné a rozdíly kultury se projevují ve struktuře a dynamice osobní pohody. Existují kulturně specifické, jedinečné predikátory osobní pohody. Kultury se mezi sebou též liší důležitostí, jež přistupují k pocitu být šťasten v porovnání s ostatními hodnotami a cíli BLATNÝ, M. Psychosociální souvislosti osobní pohody Brno: Masarykova universita:msd, 2005.s 24 24
25 Osobnost Existuje několik typů teorií o vztahu mezi osobnostními proměnnými a osobní pohodou. 1. modely Top-down models předpokládají obecnou tendenci prožívat život pozitivním či negativním způsobem. Tato tendence ovlivňuje interpretaci prožívaných událostí. 2. Model dynamické rovnováhy osobní pohody tento model vysvětluje, proč jedinci po časovém odstupu podávají stejná hodnocení pozitivních, negativních událostí a osobní pohody. Tento model předpokládá, že každý člověk má rovnovážnou hodnotu osobní pohody. Rovnovážná hodnota je předpovídatelná osobnostními charakteristikami, zejména extroversí, neuroticismem a otevřeností zkušenostem. I když se hodnota osobní pohody odkloní kvůli nějakým životním událostem, osobností charakteristiky jim napomohou navrátit se na rovnovážné místo. 3. Model temperamentového a instrumentálního pohledu na vztah mezi osobnostními rysy a osobní pohodou temperamentové hledisko vychází z toho, že určité osobnostní rysy (extroverze, neuroticizmus at.) představují přetrvávající dispozice, které přímo vedou k osobní pohodě. Ostatní osobnostní rysy jako je např. svědomitost, přívětivost mají nepřímý či instrumentální vliv na osobní pohodu. 4. Psychobiologické vysvětlení vlivu osobnosti na určité emoční stavy. Extroverze či pozitivní efektivita souvisí s aktivací, zatímco neuroticizmus a negativní efektivita souvisí s útlumem. Psychobiologické hledisko vidí osobní pohodu jako rys, který je ovlivněn genetickými vlivy, prostředím a jedinečnými zkušenostmi individua. 43 Cíle a hodnoty Cíl je žádoucí či vytoužený stav světa, kterého se člověk snaží dosáhnout nebo ho realizovat svou aktivitou. Cíle se týkají nejen toho, čeho chce daná osobnost dosáhnout, ale i toho, kým chce tato osoba být. Cíle jsou vysoce osobní. Jsou výsledkem osobního rozvažování, reflexe, hodnot, zkušenost. Cíle reprezentují spíše možnosti nežli skutečnosti. 43 BLATNÝ, M. Psychosociální souvislosti osobní pohody Brno: Masarykova universita:msd, s 72 25
26 Nemusí jich být dosaženo. Je to cesta k cíli, ne dosažení cíle, co cílům dává jejich smysl a smysluplnost. 44 V pozadí každého cíle a s cílem pevně svázaná je otázka hodnot. Smysluplné pojetí hodnot vychází z pojetí cílesměrné aktivity člověka. Cíle a hodnoty se vzájemně ovlivňují. Na jedné straně je to cíl, který dává všemu, co k jeho dosažení směřuje kladnou hodnotu, a na druhé straně jsou to hodnoty, které ovlivňují volbu cílů. Kdy je lidem dobře, tj. charakteristiky cílů, které vedou k dobrému subjektivnímu stavu: konkrétně definované, splnitelní cíle, cíle naznačující přibližování se dominantnímu, nejvyššímu, celoživotnímu zaměření, cíle definované v termínech duchovní dimenze života, tzv. spirituální cíle, cíle s charakteristikou skupinové afiliace, cíle zaměřené na zvyšování intimity v nejužších přátelských vztazích, cíle vycházející z vlastního osobního rozhodnutí dané osoby, cíle vyznačující se vyšší mírou oddanosti zvolené činnosti. Kdy lidem dobře není, tj. charakteristiky cílů, které vedou k nedobrému subjektivnímu stavu: mocenské cíle, ambivalentní cíle, cíle dodávané člověku z jeho okolí, konfliktní cíle, abstraktní cíle. 45 Mechanismy zvládání Zvládáním se rozumí proces řízení vnějších i vnitřních faktorů, které jsou člověkem ve stresu, v nějaké těžké situaci, hodnoceny jako ohrožující zdroje. Jádrem zvládání je využívání snah, jak intrapsychických, tak i typu nějaké aktivity, řídit vnitřní i vnější 44 KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada, s KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada, s
27 požadavky, které těžce doléhají na člověka. Existují určité osobností charakteristiky, které s těžkostmi pomáhají výrazně bojovat. Patří sem pružnost (elastičnost, houževnatost, nezdolnost atd.), dále koherence smysl pro integritu (rys soudržnosti osobnosti). Koherence má tři základní charakteristiky: srozumitelnost jde o způsob chápání světa, smysluplnost motivační zaměření dané osoby k jejímu životnímu cíli, zvládnutí úkolu jde o percepci možností, které má daná osoba k dispozici ke zvládnutí požadavků. Všechny tři charakteristiky jsou dimenze, které mají své kladné a záporné póly. Důležité pro zvládání těžkostí je také představa vlastní schopnosti kontrolovat, řídit běh dění, v němž se osoba nachází. Jedná se o vnímanou osobní zdatnost. Kdy člověk, je přesvědčen, že je schopen určovat a kontrolovat své vnitřní psychické stavy i své chování, ovlivňovat své okolí a dosahovat žádoucích výsledků. Představa o vlastní schopnosti řídit chod dění má úzký vztah k užití aktivní strategie zvládaní těžkostí, což hraje důležitou roli v životě starých KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie zdraví.praha: Portál, s
28 1. 7. S m y s l u p l n o s t l i d s k é h o ž i v o t a Proto, aby byl člověk spokojený, musí cítit smysluplnost v tom, co dělá, vědět, kam směřuje. Když tuto smysluplnost člověk ztratí, není mu dobře a dostává se do úzkostí, deprese. Ztráta či chybění smyslu bývá spojeno s pocity beznaděje, vnitřní prázdnoty, a určitě s pocitem vnitřní nespokojenosti. V období stáří dochází k řadě změn, např. úbytek fyzických sil, odchod do penze, úmrtí partnera apod., starší člověk může mít občas pocit ztráty smysluplnosti jeho života. Je to také poslední fáze života, kde je člověk konfrontován se smrtí. Smysl vyjadřuje celkové zaměření lidské existence. Smysluplnost života je výrazem hodnoty, kterou přisuzujeme událostem, běhu života, i významu, který přiřazujeme vlastní existenci. Jde o vzájemný vztah hodnoty a smyslu. Hodnota cíle je dána tím, jak moc chápeme to či ono jako smysluplné. Smysluplnost je potřeba v životě chápat jako to, co slouží určitému hodnotnému účelu. Bez smysluplnosti by bylo naše chování řízeno impulsy a instinkty. 47 Smysluplností života se zabýval vídeňský psychiatr Viktor Emil Frankl, založil psychoterapeutický směr logoterapii. V. E. Frankl viděl naplnění smyslu v lidském životě jako nepostradatelný atribut spokojeného života. Smyl je vždy vázán na jedinečnou situaci. Nad touto situací se nacházejí hodnoty. Hodnoty V. E. F. Frankl dělí na hodnoty zážitkové, hodnoty postojové a hodnoty tvůrčí. Hodnoty zážitkové se realizují spíše v přijímání vnějšího světa prožitky s vnímáním přírody, partnerského vztahu, vztahu ke společnosti atd. Hodnoty postojové se realizují v osudových situacích, které člověk nemůže ovlivnit, např. úmrtí partnera Postojové hodnoty lze pochopit jako aktivní přijetí utrpení. Hodnoty tvůrčí jsou spojené s prací, uskutečňují se v povolání. V. E. Frankl tvrdil, že po smyslu života se nemá cenu ptát, má smysl pouze odpovídat, tím měl na mysli jednání člověka. Důležité je to jak člověk koná, nejde jen o to, co koná. Zdůrazňuje, že pro život je 47 KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie zdraví. Praha: Portál, s
29 důležitá určitá míra napětí vznikající mezi člověkem a smyslem. Napětí mezi současným stavem člověka a tím, co být má (smyslem), náleží k tomu být člověkem. Zdravá dávka napětí, je pro život člověka důležitá. Smysl musí být vždy odhalen a to se děje v morální úvaze. Morální jednání spočívá v odkrývání a naplnění smyslu situace. Morální úvaha je záležitostí svědomí. Jen díky svědomí můžeme odhadovat požadavky situace. Výchova ke svědomí je také výchovou k odpovědnosti. Být odpovědní je podle V. E. Frankla být schopen rozlišovat podstatné od nepodstatného. 48 Důležité oblasti v životě člověka, k nimž bývá život zaměřen a dává mu smysl, jsou oblasti: identity, lásky, štěstí, práce. Identita Slovo identita pochází z latinského identita, odvozeno od kořene,,idem, tj. týž, tentýž. Do překladu se identita překládá jako totožnost. Identita je hodnota nad hodnoty. Jde o to být sám svůj, mít svou vlastní identitu. Při pěstování vlastní identity jako cíl života je možné se setkat u snah po individuaci výzva ke svobodě. Stát se opravdu takovým, jakým bych měl a chtěl být. Identita je odpověď na otázku Kdo jsem. Tento pojem identity zahrnuje při tom pojetí schopnosti daného člověka, jeho sociální aspekty-sociální role, pověsti, reputace i pojetí jeho hierarchie nejvyšších hodnot, priorit. Identita je výslednicí jak přirozenosti člověka, tak vlivů kultury prostředí, v němž člověk žije. Toto pojetí identity určuje smysl existence člověka. Má kvalitu relativně trvalé charaktericky. Časem se moc nemění, člověk je z tohoto pohledu v jádře takovým, jakým je, po celý svůj život. 49 Láska Láska je velmi důležitá pro smysluplný život. Potřeba vytvářet a udržovat blízký, intimní vztah, být někomu na blízko, mít k někomu důvěru je zakořeněno hluboce v každém z nás. Láska se realizuje v manželství, rodině, v přátelských vztazích, atd. 48 NAVRÁTIL, P. Teorie a metody sociální práce. Brno: Zeman Marek, s KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada, s
30 Můžeme rozlišit tři druhy lásky: láska jako vášeň, osobní blízkost, osobní oddanost. Tyto tři druhy lásky nejsou od sebe odděleny. Naopak se v různé míře navzájem prostupují. Většina lidí očekává, že přátelství, manželství, rodina jim dají cíl, pro který stojí za to žít a že jim dají i pocit naplnění života. 50 V období stáří dochází k úmrtí životního partnera. Vyrovnat se s tou to skutečností je obtížné. Dva lidé spolu žili několik let a najednou pocit jsem tu sám. Objevují se pocity beznaděje, smutku, zlosti, opuštěnosti. Je to určitá životní krizová situace. V této těžké životní situaci může pomoci i odborník psycholog. Pomáhá i empatický rozhovor s někým blízkým. V období stáří dochází i k úmrtí vrstevníků, kamarádů. Člověk zde přemýšlí i nad svou vlastní smrtí, smyslem života. Štěstí Štěstí je další důležitá hodnota pro smysluplný život. Štěstí je: 1. pozitivní a příjemný emocionální zážitek, 2. je to klid a mír, bezpečí a nepřítomnost negativních emocí, 3. je to spokojenost se životem v dlouhodobém pohledu. Paradoxně se často ukazuje, že šťastnější jsou lidé s objektivně horšími podmínkami. Vliv množství finančních prostředků ovlivňuje pocit štěstí jen slabě. Míra inteligence též nemá úzký vztah ke štěstí. Ti lidé, kteří mají sami sebe pod kontrolou a mají sami o sobě vyšší mínění, jsou šťastnější. Na pocitu štěstí se podílí zdravotní stav, sociální vztahy, práce atd. Míra našeho pocitu štěstí a spokojenosti závisí na našem očekávání a na našich sociálních a etických normách. Subjektivní zvažování vlastního života jako smysluplného je podstatně důležité pro pocit štěstí KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada, s KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada, s
31 I v období stáří může být člověk šťastný. Většina starších lidí má spoustu životních zkušeností, jsou moudří životem, rozvážní. Je dobré, když rány života chápou jako výzvy a ne jako něco co člověka ničí. Práce Práce je z psychologického hlediska činnost, která je udržována v chodu určitou formou osobní zainteresovanosti a vnitřní ukázněnosti, disciplíny. Jde o ovládání vlastní vůle a řízení vlastní iniciativy. Při tom existuje i určitá forma radosti z práce. Z ujasnění smyslu práce, pramení i uspokojení z práce. S problematikou smysluplnosti života zde jde o to, že se v práci jedná o dosahování určitých cílů. Z psychologického hlediska rozlišujeme tři druhy práce: práce jako zaměstnání, práce jako příležitost k dosahování určité kariéry, práce jako povolání. Hodnota práce vyrůstá z přirozené potřeby zajistit podmínky k přežití a udržení života. To může být cíl, který dává pracovní aktivitě smysl. V motivaci pracovní činnosti nacházíme i sociální stránku. Člověk se v zaměstnání setkává s druhými lidmi, spolupodílí se na společném cíli, spolupracuje s nimi, může se zrodit v pracovním týmu přátelství apod. Což může být zdrojem těšení se z práce. 52 V období stáří se tato oblast života může vytratit, starší člověk odchází do penze, již není tak často v kontaktu s kolegy, denně nedochází do zaměstnání, tj. změna trávení času. Ztrácí jeden možný zdroj smysluplnosti. Na druhou stranu tuto skutečnost může člověk využít s tím, že má více času na věci, které při zaměstnání nestíhal či nemohl vykonávat. Má více času na své zájmy, na rodinu, vnoučata apod. Je nutné, aby si senior přeorganizoval svůj denní režim. Je také možné odejít do penze, ale přesto si přivydělávat jinou pracovní činností, pokud to zdravotní stav dovolí, která ho může naplňovat. Získává tak finanční prostředky, získává nové sociální kontakty apod. Odchod do penze je třeba chápat jako změnu, které se může pozitivně využít. 52 KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie smysluplnosti existence. Praha: Grada, s
32 Stáří je posledním obdobím lidského života a životní spokojenost v tomto období by neměla být opomíjena. Záleží na každém, jak toto období prožije, jak vnímá sám sebe, co ho v tomto období naplňuje, v čem spatřuje životní smysl, jaké má sociální kontakty apod. To vše ovlivňuje jeho životní spokojenost. Senior je v tomto období postaven před určitý vývojový úkol. Dle teorie E. Eriksona Teorie 8 vývojových stádií je život člověka rozdělen na 8 období, kde se v každém období snaží vyrovnat s určitým životním úkolem. Období stáří E. Erikson charakterizoval jako období integrity versus zoufalství, přijetí celku vlastního života s jeho pozitivním hodnocením. 53 Jedinec v období stáří má mít tendenci udržet celkovou osobností integritu odrážející se ve vědomí vlastní autonomie. Integritu se mu však ne vždy podaří udržet a začne si uvědomovat svou konečnost. Uvědomění si vlastní životní ohraničenosti může vést k pocitu zoufalství. Osobní dezintegrace se může projevovat na třech úrovních: tělesné snížená funkce jednotlivých fyziologických procesů, psychické negativní změny u jednotlivých kognitivních procesů (např. myšlení) a sociální ztráta zodpovědné funkce. Pokud se jedinci podaří s narušením integrity vyrovnat, pak u něj vznikne ctnost, kterou E. Erikson nazval moudrost. 54 Moudrost má co činit s velkou šíří i hloubkou poznání o podmínkách života, uvažování o těchto věcech a užití toho v běžném životě. E. Erikson moudrostí rozumí vykrystalizování schopnosti přijímat s nadhledem úspěchy i neúspěchy a dosáhnout integrity, harmonického stavu osobnosti. Znamená to překonání zoufalství a beznaděje. Ten, kdo dosáhne moudrosti, dojde k přesvědčení, že jeho život nebyl marný, že byl opravdu smysluplný. 55 Sociální prostředí by mělo napomáhat seniorovi v hledání jeho životního smyslu, základního postoje označovaného moudrost. Senior by měl být podporován ve své autonomii. Jakákoli pomoc by měla být formou nabídky, kterou může senior, ale nemusí 53 VÁGNEROVÁ, M. Vývojová psychologie II. Praha: Karolinum, s SÝKOROVÁ, D. CHYTIL, O. Autonomie ve stáří. Ostrava: Zdravotně sociální fakulta Ostravské univerzity, s KŘIVOHLAVÝ, J. Psychologie moudrosti a dobrého života. Praha: Grada, s. 7 32
33 využít. Možnost volby posiluje jeho autonomii. Senior by měl být podporován k aktivitě s ohledem na míru svých schopností. Měl by být podporován zejména ve své sebeobsluze, což je hlavním znakem osobnostní autonomie. Měl by být podněcován k rozvoji či budování nových zájmů. Důležitou oblastí, která může napomáhat zachování autonomie, je oblast vzdělávání, přináší sebou možnost seberealizace, získání nových poznatků, naučení se novým dovednostem, rozvoj sociálních kontaktů atd. Autonomie znamená hlavně možnost rozhodovat se, vybrat si, zůstat pánem svého života. 56 Každý člověk potřebuje někam patřit, mít své role v rodině, v práci, ve společnosti. Ve stáří přibývá mnoho sociálních změn a ztrát, mnohdy je senior obtížně přijímá. Je důležité si tyto ztráty uvědomit a stavět na tom, co seniorovi zůstalo. Důležité je mu ponechat kompetence k řešení jeho situace. 56 SÝKOROVÁ, D. CHYTIL, O. Autonomie ve stáří. Ostrava: Zdravotně sociální fakulta Ostravské univerzity, s
34 2. PRAKTICKÁ ČÁST C í l p růzkum u Cílem mé praktické části bakalářské práce je zjistit životní spokojenost seniorů a to jak v přirozeném, tak institucionalizovaném prostředí a vzájemně tato prostředí porovnat. Přirozeným prostředím je myšleno domácí prostředí, kde senior žil celý život nebo alespoň několik let a důvěrně toto prostředí zná a je na něj zvyklý. Je to prostředí, kde má své osobní věci, domácí zvíře, své soukromí apod. Senior žijící v přirozeném prostředí musí být schopen se sám o sebe a svou domácnost postarat. Mnohdy s pomocí rodiny či různých pečovatelek. Institucionálním prostředím je myšleno prostředí domova pro seniory, kde má senior svůj pokojík v rámci jednoho oddělení domova. Pokoj může sdílet sám nebo s jiným seniorem, se kterým se seznámí až v domově. Někdy jdou do domova pro seniory i manželé, kteří obývají jeden pokoj. Do institucionálního prostředí se senior přestěhuje ze svého přirozeného prostředí, dochází k vytrhnutí ze svého vlastního domova. Toto prostředí je pro seniora ze začátku nové, neznámé, mnohdy z něj má strach. U laické veřejnosti i v odborných kruzích je známo, že upřednostňují přirozené prostředí před institucionálním prostředím. Někdy však nemůže senior zůstat ve svém přirozeném prostředí a to z mnoha důvodů. Již sám fyzicky nezvládá pečovat o domácnost či o svou osobu. Rodina nemůže plně zabezpečit jeho péči z důvodů pracovní vytíženosti nebo nemožnosti poskytnout odpovídající odborné ošetření, případně senior ani žádnou rodinu nemá. Mnohé rodiny umístí seniora do nějaké instituce, většinou do domova pro seniory. Neznamená to však nutně, že se chtějí seniora zbavit. Mohou ho navštěvovat každý den a trávit s ním volný čas. Myslím si, že péče, vybavenost, volnočasové aktivity, úroveň bydlení se v domovech pro seniory velmi posunula a stále se vyvíjí a doufám, že se bude dále co nejvíce přibližovat podmínkám přirozeného prostředí. 34
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz U k á z k a k n i h y z i n t e r n e t o v é h o k n i h k u p e c t v í w w w. k o s m a s. c z, U I D : K O S 1 8 1 3 3 7 PhDr. Daniela Sedláčková
KLÍČOVÉ KOMPETENCE V OBLASTI
KLÍČOVÉ KOMPETENCE V OBLASTI ZDRAVÉHO ŢIVOTNÍHO STYLU SEMINÁŘ POŘÁDÁ: REGIONÁLNÍ KONZULTAČNÍ CENTRUM PRO ÚSTECKÝ KRAJ: LEKTOR SEMINÁŘE: MGR. BC. ANNA HRUBÁ GARANT SEMINÁŘE: ING. MICHAELA ROZBOROVÁ Obsah
Cíl: Osvojení si základních znalostí z oboru psychologie osobnosti a posílení schopností umožňujících efektivně se orientovat v mezilidských vztazích.
METODICKÝ LIST Předmět Typ studia Semestr Způsob zakončení Přednášející Psychologie mezilidských vztahů (B-PMV) Kombinované studium 6. semestr zápočet PhDr. Jiří Němec Název tématického celku: Psychologie
Dílčí část 1 Rozvojové aktivity pro pracovníky v sociálních službách
Příloha č. 1 SPECIFIKACE VZDĚLÁVACÍCH POTŘEB Níže uvedené obsahy jednotlivých kurzů jsou pouze orientační, zadavatel umožňuje cíle kurzu naplnit i jiným obdobným obsahem kurzů dle akreditace uchazečů.
Rozvoj zaměstnanců metodou koučování se zohledněním problematiky kvality
Univerzita Karlova v Praze Filozofická fakulta Katedra andragogiky a personálního řízení studijní obor andragogika studijní obor pedagogika Veronika Langrová Rozvoj zaměstnanců metodou koučování se zohledněním
UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI Pedagogická fakulta. Ústav speciálněpedagogických studií. Diplomová práce. Bc. Jana Hornová
UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI Pedagogická fakulta Ústav speciálněpedagogických studií Diplomová práce Bc. Jana Hornová Možnosti pracovního uplatnění seniorů po odchodu do starobního důchodu OLOMOUC 2014
Člověk a zdraví Výchova ke zdraví
Vzdělávací oblast: Vyučovací předmět: Období ročník: Člověk a zdraví Výchova ke zdraví 3. období 9. ročník Očekávané výstupy předmětu Na konci 3. období základního vzdělávání žák: 1. respektuje přijatá
TEMATICKÉ OKRUHY K BAKALÁŘSKÉ ZKOUŠCE SOCIÁLNÍ PATOLOGIE A PSYCHOPATOLOGIE
Pražská vysoká škola psychosociálních studií, s.r.o. TEMATICKÉ OKRUHY K BAKALÁŘSKÉ ZKOUŠCE SOCIÁLNÍ PATOLOGIE A PSYCHOPATOLOGIE Bc. obor Sociální politika a sociální práce 1 a) Norma, normalita v dynamice
Quality of life přístupy studentů, feedback studentů. Materiál pro budoucí lektory a veřejnost
Quality of life přístupy studentů, feedback studentů Materiál pro budoucí lektory a veřejnost Úvod Následující sekce se inspiruje a čerpá ze seminářů inovovaného předmětu Geografické aspekty kvality života,
1. Základní manažerské dovednosti
Vzdělávání vedoucích pracovníků 1. Základní manažerské dovednosti OBSAH A METODIKA VZDĚLÁVÁNÍ Celkový cíl Dílčí cíl 1 Dílčí cíl 2 Dílčí cíl 3 Vytvořit účastníkům jasný obraz o tom, jaké úkoly a překážky
Teoretické obory psychologie. NMgr. obor Psychologie
Pražská vysoká škola psychosociálních studií, s.r.o. Tematické okruhy ke státní magisterské zkoušce Teoretické obory psychologie NMgr. obor Psychologie 1. Předmět a metoda psychologie Pojetí duševního
Praktikum didaktických a lektorských dovedností
Praktikum didaktických a lektorských dovedností Učební text pro kombinované studium Učitelství odborných předmětů Pedagogická fakulta JU České Budějovice 2007 Mgr. Miroslav Procházka Obsah: I. Principy
UNIVERZITA TOMÁŠE BATI VE ZLÍNĚ
UNIVERZITA TOMÁŠE BATI VE ZLÍNĚ Fakulta humanitních studií Institut mezioborových studií Brno Pedagogická péče o zdravé prostředí na školách DIPLOMOVÁ PRÁCE Vedoucí diplomové práce prof. PhDr. Rudolf Kohoutek,
Aktivizační činnosti seniorů v domově pro seniory
UNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI Pedagogická fakulta Katedra antropologie a zdravovědy Bc. Jana Skořepová 3. ročník- kombinované studium Obor: Speciální pedagogika pro 2. stupeň základní školy a střední
Etika v sociální práci
Etika v sociální práci Studijní materiál vytvořený v rámci projektu K naplnění předpokladů pro výkon činnosti v sociálních službách České Budějovice 2010 Etika v sociální práci Obsah 1. Úvod 2. Základy
- 1 - VYSOKÁ ŠKOLA TĚLESNÉ VÝCHOVY A SPORTU PALESTRA SPOL. S R. O. Požadavky ke Státní závěrečné bakalářské zkoušce
- 1 - VYSOKÁ ŠKOLA TĚLESNÉ VÝCHOVY A SPORTU PALESTRA SPOL. S R. O. Požadavky ke Státní závěrečné bakalářské zkoušce Studijní obor: Sportovní a volnočasový pedagog Tematické okruhy SZZKb: I. DIDAKTIKA TV
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz k á z k a k n i h y z i n t e r n e t o v é h o k n i h k u p e c t v í w w w. k o s m a s. c z, U I D : K O S 1 8 0 8 5 6 U k á z k a k n i h y
PRVNÍ KAPITOLA. Vstupujeme na cestu
PRVNÍ KAPITOLA Vstupujeme na cestu Možná, že některé z následujících myšlenek se vám zdají povědomé Kdyby se změnil/a, všechno by bylo v pořádku. Nemohu ovlivnit tuto bolest, tyto lidi a to, co se děje.
Úrovně MT praxe. Pomocná k různým cílům v obasti edukace, komunikace a rozvoje osobnosti
MT praxe Úrovně MT praxe Pomocná k různým cílům v obasti edukace, komunikace a rozvoje osobnosti Rozšiřující k posílení výsledků léčebných a terapeutických postupů Intenzivní má významnou roli v terapeutickém
Rámcové indikátory inkluzívního hodnocení
Rámcové indikátory inkluzívního hodnocení Předmluva Inkluzívní hodnocení je přístup k hodnocení v podmínkách vzdělávání v hlavním vzdělávacím proudu, jehož koncepce i praxe sledují cíl podpořit do nejvyšší
Deklarace MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci
Deklarace MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci Mezinárodní konference práce, která se sešla v Ženevě na svém 97. zasedání, s ohledem na to, že současné podmínky globalizace, jež se
PORADENSKÁ ŠKOLA W. GLASSERA: REALITY THERAPY
PORADENSKÁ ŠKOLA W. GLASSERA: REALITY THERAPY PRO PORADENSKOU PRAXI NENÍ NIC PRAKTIČTĚJŠÍHO NEŢ DOBRÁ TEORIE Proto odborná výuka poradců má obsahovat především teoretické principy, na jejichţ základě lze
VĚDOMÍ A JEHO VÝZNAM PRO POROZUMĚNÍ INDIVIDUÁLNÍM POTŘEBÁM LIDÍ S MENTÁLNÍM POSTIŽENÍM. individuálního plánování poskytovaných
VĚDOMÍ A JEHO VÝZNAM PRO POROZUMĚNÍ INDIVIDUÁLNÍM POTŘEBÁM LIDÍ S MENTÁLNÍM POSTIŽENÍM (Individuální plánování poskytovaných služeb) Jiří Miler Anotace: I lidé s mentální retardací mají vědomí sebe sama.
Fáze paměťového procesu. 1) Vštípení (primární předpoklad) 2) Uchování v paměti 3) Vybavení
Paměť Paměť Funkce umožňující uchování zkušenosti, informace o okolním světě i sobě samém a o vztahu k okolnímu světu Nemá vlastní obsah je spojena s dalšími psychickými procesy (poznávacími či emotivně
EVROPSKÁ DOHODA SKUPINY O ANTICIPATIVNÍM ŘÍZENÍ ZAMĚSTNANOSTI A KOMPETENCÍ
EVROPSKÁ DOHODA SKUPINY O ANTICIPATIVNÍM ŘÍZENÍ ZAMĚSTNANOSTI A KOMPETENCÍ Preambule Tato evropská rámcová dohoda stanoví zásady, které umožní zavedení anticipativního řízení zaměstnanosti a kompetencí
MASARYKOVA UNIVERZITA. PEDAGOGICKÁ FAKULTA Katedra didaktických technologií PROBLEMATIKA VZDĚLÁVÁNÍ DOSPĚLÝCH PROSTŘEDNICTVÍM STŘEDNÍCH ŠKOL
MASARYKOVA UNIVERZITA PEDAGOGICKÁ FAKULTA Katedra didaktických technologií PROBLEMATIKA VZDĚLÁVÁNÍ DOSPĚLÝCH PROSTŘEDNICTVÍM STŘEDNÍCH ŠKOL BAKALÁŘSKÁ PRÁCE Brno 2010 Vedoucí bakalářské práce: Ing. Pavla
Minimální preventivní program na školní rok 2014 15
Jamenská 555, Jablonné nad Orlicí 561 64 tel: 461 100 016 e-mail: skola@zs.jablonneno.cz Minimální preventivní program na školní rok 2014 15 Č.j.: 81/2014/RE Spisový znak: C4 Skartační znak: A/5 Platnost:
3 Pedagogická diagnostika
3 Pedagogická diagnostika Pedagogická diagnostika je speciální pedagogická disciplína, která se zabývá objektivním zjišťováním, posuzováním a hodnocením vnitřních a vnějších podmínek i průběhu a výsledků
6.9 Pojetí vyučovacího předmětu Základy společenských věd
6.9 Pojetí vyučovacího předmětu Základy společenských věd Obecné cíle výuky ZSV Předmět a výuka ZSV je koncipována tak, aby žáky vedla k pochopení dění ve světě. Žáci se učí respektovat společenskou skutečnost,
STANDARD č.10 Pečovatelská služba OASA Opava o.p.s. Pečovatelská služba OASA Opava
Pečovatelská služba OASA Opava Provozovatel: Sídlo: Raduň, Poštovní 239, 74761, IČ 26839857, Spisová značka: O 181 vedená u rejstříkového soudu v Ostravě Číslo registrované sociální služby: 3941485 Standard
PSYCHOHYGIENA. Duševní hygiena Soubor preventivních zásad, jejichž dodržování napomáhá duševnímu a tělesnému zdravíčlověka
PSYCHOHYGIENA Duševní hygiena Soubor preventivních zásad, jejichž dodržování napomáhá duševnímu a tělesnému zdravíčlověka Obecné zásady: Tělesné životospráva, spánek, odpočinek, výživa, cvičení, Duševní
Poradenství pro osoby s narušenou komunikační schopností část 1
Poradenství pro osoby s narušenou komunikační schopností část 1 doc. Mgr. Kateřina Vitásková, Ph.D. Cíle Cílem této kapitoly je seznámit vás se základními principy v oblasti narušené komunikační schopnosti
Psychologické základy vzdělávání dospělých
Psychologické základy vzdělávání dospělých PhDr. Antonín Indrák Mgr. Marta Kocvrlichová Úvod Tento studijní materiál vznikl jako stručný průvodce po některých základních tématech psychologie. Snažili jsme
VYSOKÁ ŠKOLA FINANČNÍ A SPRÁVNÍ, o.p.s. Fakulta ekonomických studií katedra řízení podniku
VYSOKÁ ŠKOLA FINANČNÍ A SPRÁVNÍ, o.p.s. Fakulta ekonomických studií katedra řízení podniku Předmět: PERSONÁLNÍ ŘÍZENÍ Téma 4: HODNOCENÍ PRACOVNÍHO VÝKONU, ODMĚŇOVÁNÍ ŘÍZENÍ PRACOVNÍHO VÝKONU Nutnost Formulování
Analýza potřeb uživatelů sociálních služeb v Šumperku
Analýza potřeb uživatelů sociálních služeb v Šumperku OBSAH ÚVOD 2 I. Odd. ZÁVĚRY A SOCIOTECHNICKÁ DOPORUČENÍ 3 Přehled hlavních výsledků 4 Sociotechnická doporučení 13 Vymezení vybraných pojmů 15 II.
SYNDROM VYHOŘENÍ více než populární pojem?
SYNDROM VYHOŘENÍ více než populární pojem? Realizace semináře je hrazena z prostředků OPPA v rámci Projektu podpory rodičů při slaďování pracovního a rodinného života se zaměřením na region Praha 11 Benjaminek
Vliv víry na životní spokojenost ve stáří
UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE EVANGELICKÁ TEOLOGICKÁ FAKULTA Bakalářská práce Vliv víry na životní spokojenost ve stáří Eva Worschová Katedra sociální práce Vedoucí práce: Mgr. Hana Čížková Studijní program
Sebepoznání kde je zakopaný pes našeho úspěchu
výborná práce obsahově i formálně. Hodnocení A+ Masarykova univerzita Právnická fakulta Katedra finančního práva a národního hospodářství Osobní management Sebepoznání kde je zakopaný pes našeho úspěchu
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz U k á z k a k n i h y z i n t e r n e t o v é h o k n i h k u p e c t v í w w w. k o s m a s. c z, U I D : K O S 1 8 0 9 4 3 KOMUNIKACE PRO ZDRAVOTNÍ
PhDr. Jindra Stříbrská, Ph.D. Rodina
PhDr. Jindra Stříbrská, Ph.D Rodina Literatura k tématu: Helus, Z: Sociální psychologie pro pedagogy. Možný, I.: Moderní rodina (mýty a skutečnosti). Rodina Často slýcháme: Rodina je základem společnosti;
Stati a zprávy z výzkumu. Marie Beníčková, Zdeněk Vilímek
Stati a zprávy z výzkumu HUDBA TĚLA - ČESKÁ MUZIKOTERAPEUTICKÁ METODIKA* (1. díl) Marie Beníčková, Zdeněk Vilímek Anotace: První díl článku popisuje základní koncepci české muzikoterapeutické metodiky
Televizní diváctví u seniorů
MASARYKOVA UNIVERZITA Filozofická fakulta Ústav pedagogických věd Andragogika Bc. Hana Buchtová Televizní diváctví u seniorů Magisterská diplomová práce Vedoucí práce: Mgr. Martin Sedláček, Ph.D. 2014
Domov se zvláštním režimem OASA STANDARD č.5. Domov se zvláštním režimem OASA
Domov se zvláštním režimem OASA Provozovatel: Pečovatelská služba OASA Opava, o.p.s. Sídlo: Raduň, Poštovní 239, 74761, IČ 26839857, Spisová značka: O 181 vedená u rejstříkového soudu v Ostravě Číslo registrované
Zdraví, podpora zdraví a prevence obecná východiska
EVROPSKÝ SOCIÁLNÍ FOND "PRAHA & EU": INVESTUJEME DO VAŠÍ BUDOUCNOSTI" VŠCHT Praha: Inovace studijního programu Specializace v pedagogice (CZ.2.17/3.1.00/36318) Zdraví, podpora zdraví a prevence obecná
Tematické okruhy ke státní závěrečné zkoušce navazujícího magisterského studijního programu
Tematické okruhy ke státní závěrečné zkoušce navazujícího magisterského studijního programu Specializace v pedagogice o b o r S o c i á l n í p e d a g o g i k a pro akademický rok 2015/2016 (kombinované
RELIGIOZITA Náčrt operacionálního schématu Seminární práce předmětu Výzkum veřejného mínění II
RELIGIOZITA Náčrt operacionálního schématu Seminární práce předmětu Výzkum veřejného mínění II Karolína Kučerová Masová komunikace IV, LS 2001/2002 2 Náboženství je v nejobecnějším slova smyslu definováno
NĚKTERÉ POSTOJE TĚŽCE ZRAKOVĚ POSTIŽENÝCH STUDENTŮ A JEJICH VLIV NA POZICI VE SKUPINĚ VRSTEVNÍKŮ
S t a t i NĚKTERÉ POSTOJE TĚŽCE ZRAKOVĚ POSTIŽENÝCH STUDENTŮ A JEJICH VLIV NA POZICI VE SKUPINĚ VRSTEVNÍKŮ Klára Konvičková Ve svém příspěvku vycházím ze zkušeností a postřehů z práce se zrakově postiženými.
ETIKA A ETICKÉ ASPEKTY V SOCIÁLNÍ PRÁCI
JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH ZDRAVOTNĚ SOCIÁLNÍ FAKULTA Katedra filozofie a etiky v pomáhajících profesích Studijní opora předmětu ETIKA A ETICKÉ ASPEKTY V SOCIÁLNÍ PRÁCI oboru Sociální
Doc.Dr.Rudolf Smahel,Th.D.: Katechetické prvky v díle Marie Montessori
Doc.Dr.Rudolf Smahel,Th.D.: Katechetické prvky v díle Marie Montessori V tomto článku se blíže zamyslíme nad dílem světoznámé pedagogické pracovnice a zakladatelky pedagogického směru Marie Montessori.
SPECIÁLNÍ A INTEGRATIVNÍ SPECIÁLNÍ PEDAGOGIKA
OKRUHY KE STÁTNÍM ZÁVĚREČNÝM ZKOUŠKÁM Studijní program: Studijní obor: Speciální pedagogika Speciální pedagogika pro vychovatele SPECIÁLNÍ A INTEGRATIVNÍ SPECIÁLNÍ PEDAGOGIKA 1. Základní pojmy speciální
,,Umění všech umění je vzdělávat člověka, tvora ze všech nejvšestrannějšího a nejzáhadnějšího. J.A.Komenský
Otázka: Novodobá pedagogika Předmět: Základy společenských věd Přidal(a): luculd Úvod,,Umění všech umění je vzdělávat člověka, tvora ze všech nejvšestrannějšího a nejzáhadnějšího. J.A.Komenský Pedagogické
VYSOKÁ ŠKOLA FINANČNÍ A SPRÁVNÍ, o.p.s. Fakulta ekonomických studií Katedra řízení podniku
VYSOKÁ ŠKOLA FINANČNÍ A SPRÁVNÍ, o.p.s. Fakulta ekonomických studií Katedra řízení podniku Správné lidi, ve správný čas, na správná místa Předmět: ŘÍZENÍ LIDSKÝCH ZDROJŮ Téma 1: ŘÍZENÍ LIDSKÝCH ZDROJŮ
ZÁPADOČESKÁ UNIVERZITA V PLZNI FAKULTA EKONOMICKÁ. Diplomová práce. Ekonomika a financování školství. Economy and fuding of education.
ZÁPADOČESKÁ UNIVERZITA V PLZNI FAKULTA EKONOMICKÁ Diplomová práce Ekonomika a financování školství Economy and fuding of education Lumír Hodina Plzeň 2014 Prohlašují, že jsem diplomovou práci na téma
SUPERVIZE JAKO NÁSTROJ DUŠEVNÍ HYGIENY U STUDENTŮ SOCIÁLNÍ PRÁCE NA ZDRAVOTNĚ SOCIÁLNÍ FAKULTĚ JIHOČESKÉ UNIVERZITY V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH
SUPERVIZE JAKO NÁSTROJ DUŠEVNÍ HYGIENY U STUDENTŮ SOCIÁLNÍ PRÁCE NA ZDRAVOTNĚ SOCIÁLNÍ FAKULTĚ JIHOČESKÉ UNIVERZITY V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH DVOŘÁČKOVÁ DAGMAR Zdravotně sociální fakulta, Jihočeská univerzita
ČESKÁ ŠKOLNÍ INSPEKCE. Inspekční zpráva
ČESKÁ ŠKOLNÍ INSPEKCE Oblastní pracoviště OSTRAVA Inspekční zpráva Speciální školy při Městské nemocnici Ostrava - Fifejdy, Ostrava - Poruba, Ukrajinská 19 Ukrajinská 19/1535, 708 00 Ostrava-Poruba Identifikátor
Zákonitosti vývoje. Periodizace Vývojové úkoly v jednotlivých obdobích
EVROPSKÝ SOCIÁLNÍ FOND "PRAHA & EU": INVESTUJEME DO VAŠÍ BUDOUCNOSTI" VŠCHT Praha: Inovace studijního programu Specializace v pedagogice (CZ.2.17/3.1.00/36318) Zákonitosti vývoje Periodizace Vývojové úkoly
MEVPIS VODŇANY Otevřené kurzy jaro 2016
MEVPIS VODŇANY Otevřené kurzy jaro 2016 12.2. TIME MANAGEMENT Jak na osobní efektivitu, výkonnost, úspěšnost. Jak si dnes i dlouhodobě udržovat výkon i přehled, směr i osobní pohodu. Jak zvládat množství
Příručka k volbě povolání
Příručka k volbě povolání aneb Co by měl znát výchovný poradce na základní škole Petr Hlaďo / Vysočina Education 2014 Petr Hlaďo Příručka k volbě povolání aneb Co by měl znát výchovný poradce na základní
PROGRAM PRACOVNÍ REHABILITACE
PROGRAM PRACOVNÍ REHABILITACE V RÁMCI PROJEKTU Chráněné a integrační pracoviště ve VFN v Praze - Kateřinská zahrada II., reg. číslo CZ.2.17/2.1.00/35032 Cílová skupina: Klienti Psychiatrické kliniky VFN
PLÁN VÝCHOVY, PÉČE A VZDĚLÁVÁNÍ. Dětská skupina Malíček
PLÁN VÝCHOVY, PÉČE A VZDĚLÁVÁNÍ Dětská skupina Malíček Při definování Plánu výchovy, péče a vzdělávání jsme se inspirovali v Rámcovém programu pro předškolní vzdělávání. Začlenili jsme zde také filozofie,
OBČANSKÁ VÝCHOVA Charakteristika předmětu - 2. stupeň
OBČANSKÁ VÝCHOVA Charakteristika předmětu - 2. stupeň Obsahové, časové a organizační zařazení Předmět Občanská výchova je realizován v 6., 7. A 9. ročníku 1 hodinu týdně. Výuka probíhá v kmenové nebo multimediální
KE STÁTNÍM MAGISTERSKÝM ZKOUŠKÁM
UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE FAKULTA TĚLESNÉ VÝCHO VY A SPORTU TEMATICKÉ OKRUHY KE STÁTNÍM MAGISTERSKÝM ZKOUŠKÁM VOJENSKÁ TĚLOVÝCHOVA I. SPOLEČENSKOVĚDNÍ PŘEDMĚTY Filosofie sportu 1. Pojmová reflexe kinantropologie
Výběr z nových knih 11/2015 psychologie
Výběr z nových knih 11/2015 psychologie 1. Antropoložka na Marsu : podivuhodné a výjimečné životy geniálních a psychicky odlišných osobností / Oliver Sacks ; z anglického originálu An anthropologist on
Pedagogická psychologie. PhDr. Kristýna Krejčová, PhD. kris.krejcova@gmail.com
Pedagogická psychologie PhDr. Kristýna Krejčová, PhD. kris.krejcova@gmail.com Pedagogická psychologie - psychologické aspekty výchovy a vyučování - Školní psychologie výchovné a vzdělávací problémy ve
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz
Ukázka knihy z internetového knihkupectví www.kosmas.cz U k á z k a k n i h y z i n t e r n e t o v é h o k n i h k u p e c t v í w w w. k o s m a s. c z, U I D : K O S 1 8 1 0 4 5 (elektronická (tištěná
Výzkumný ústav bezpečnosti práce, v.v.i. Jeruzalémská 9, 116 52 Praha 1. Program výzkumu a vývoje v roce 2007
Výzkumný ústav bezpečnosti práce, v.v.i. Jeruzalémská 9, 116 52 Praha 1 Program výzkumu a vývoje v roce 2007 Praha, 2007 1 Obsah: 1. PROGRAM VÝZKUMU A VÝVOJE V ROCE 2007 3 1.1 Úvod 3 1.2 Souvislosti a
Karlovarský kraj problémová analýza
Karlovarský kraj problémová analýza RNDr. Jan Vozáb, PhD Analýza rozvojových charakteristik a potřeb kraje Makroekonomický vývoj Internacionalizace ekonomiky Odvětvová specializace kraje Znalostní ekonomika
Rodina a dítě s postižením. PSY 124 Psychologie handicapu 2011
Rodina a dítě s postižením PSY 124 Psychologie handicapu 2011 V ČR se rodí přibližně 45 dětí s vrozeným postižením (bez rozlišení postižení) na tisíc porodů. Podle statistik má naše země světově dvanácté
STŘEDNÍ ŠKOLA ENERGETICKÁ A STAVEBNÍ, CHOMUTOV, Na Průhoně 4800, příspěvková organizace
Koncepce školního poradenského střediska: pedagogicko psychologické poradenství RaDoSt (Rada dostupná studentům) 8-HP01-028/REV0 Strana 1 (celkem14) Základní charakteristika poradenských služeb ve škole
MINIMÁLNÍ PREVENTIVNÍ PROGRAM PRO ŠKOLNÍ ROK 2014 /2015
MINIMÁLNÍ PREVENTIVNÍ PROGRAM PRO ŠKOLNÍ ROK 2014 /2015 S účinností od 1.9.2014 Základní údaje Název a adresa školy : Základní škola pro zrakově postižené Nám. Míru 19, 120 00 Praha 2 Ředitelka školy:
Děti migrantů v monokulturní zemi. Gergõ Pulay
Leden 2007 Děti migrantů v monokulturní zemi Gergõ Pulay Recenze na jednu z nejzajímavějších knih, která v poslední době vyšla v Maďarsku o migraci. Zabývá se druhou generací migrantů v Maďarsku. Recenze
KONCEPTY MANAŽERSKÝCH FUNKCÍ KONCEPTY MANAŽERSKÝCH FUNKCÍ
Pracovník musí vědět: s kým bude spolupracovat komu bude nadřízen / podřízen jakých zdrojů bude organizace využívat atp. Organizační struktura = mechanismus sloužící ke koordinaci. je výsledkem organizování
Ústav sociální práce Univerzita Hradec Králové. Přijímací zkoušky 2015/2016
Ústav sociální práce Univerzita Hradec Králové Přijímací zkoušky 2015/2016 Studijní program: N6734 Sociální politika a sociální práce Studijní obor: Sociální práce navazující magisterské studium Varianta
Ústav sociální práce Univerzita Hradec Králové. Přijímací zkoušky 2014/2015
Ústav sociální práce Univerzita Hradec Králové Přijímací zkoušky 2014/2015 Studijní program: N6734 Sociální politika a sociální práce Studijní obor: Sociální práce navazující magisterské studium Varianta
UNIVERZITA PARDUBICE FAKULTA EKONOMICKO-SPRÁVNÍ BAKALÁŘSKÁ PRÁCE. 2012 Kateřina Vaněčková
UNIVERZITA PARDUBICE FAKULTA EKONOMICKO-SPRÁVNÍ BAKALÁŘSKÁ PRÁCE 2012 Kateřina Vaněčková Univerzita Pardubice Fakulta ekonomicko-správní Management a ekonomika malých organizací a fyzických osob poskytující
5) SOCIÁLNÍ PÉČE O STARÉ LIDI
5) SOCIÁLNÍ PÉČE O STARÉ LIDI A) POJETÍ STÁŘÍ, ČASOVÉ VYMEZENÍ, CHARAKTERISTIKA, VÝVOJOVÉ ETAPY STÁRNUTÍ A STÁŘÍ, TEORIE STÁRNUTÍ THANATOLOGIE (PROBLÉM EUTANÁZIE) POJETÍ STÁŘÍ Stárnutí je zákonitý druhově
Evangelická teologická fakulta Univerzity Karlovy. Černá 9, 115 55 Praha 1. Kolektivní práce: Petra Fausová, Niké Christodulu, Marie Kůdelová
Evangelická teologická fakulta Univerzity Karlovy Černá 9, 115 55 Praha 1 Kolektivní práce: Petra Fausová, Niké Christodulu, Marie Kůdelová Pastorační a sociální práce 2. roč. KS Rizikové skupiny I + II
VÝCHOVNĚ PASTORAČ NÍ PROJEKT Domu Ignáce Stuchlého ve Fryštáku
VÝCHOVNĚ PASTORAČ NÍ PROJEKT Domu Ignáce Stuchlého ve Fryštáku Mgr. Michael Martinek 1. CHARAKTERISTIKA Dům Ignáce Stuchlého (dále jen DIS) je pobytovým výchovně vzdělávacím zařízením pro mládež. Patří
PRINCIPY PRO PŘÍPRAVU NÁRODNÍCH PRIORIT VÝZKUMU, EXPERIMENTÁLNÍHO VÝVOJE A INOVACÍ
RADA PRO VÝZKUM, VÝVOJ A INOVACE PRINCIPY PRO PŘÍPRAVU NÁRODNÍCH PRIORIT VÝZKUMU, EXPERIMENTÁLNÍHO VÝVOJE A INOVACÍ 1. Úvod Národní politika výzkumu, vývoje a inovací České republiky na léta 2009 až 2015
Executive DBA - Marketing Doctor of Business Administration
Executive DBA - Marketing Doctor of Business Administration Garant: prof. Ing. O. Kratochvíl, PhD, CSc., MBA, Dr.h.c. Komu určeno: Studium je určeno všem podnikatelům, manažerům, vedoucím pracovníkům všech
Individuální plánování se seniory
UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE EVANGELICKÁ TEOLOGICKÁ FAKULTA Bakalářská práce Individuální plánování se seniory Kristina Jindrová, DiS. Katedra Sociální práce Vedoucí práce: Ing. Mgr. Jan Dočkal, CSc. Studijní
Zdraví a nemoc. Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje
Zdraví a nemoc Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje Říjen 2009 Mgr.Ladislava Ulrychová motto Když chybí zdraví, moudrost je bezradná, síla
UNIVERZITA TOMÁŠE BATI VE ZLÍNĚ FAKULTA HUMANITNÍCH STUDIÍ Institut mezioborových studií Brno BAKALÁŘSKÁ PRÁCE
UNIVERZITA TOMÁŠE BATI VE ZLÍNĚ FAKULTA HUMANITNÍCH STUDIÍ Institut mezioborových studií Brno BAKALÁŘSKÁ PRÁCE Brno 2012 Andrea Macounová UNIVERZITA TOMÁŠE BATI VE ZLÍNĚ FAKULTA HUMANITNÍCH STUDIÍ Institut
Evropský Habitat Praha, 16.-18. března 2016. Pražská deklarace
Evropský Habitat Praha, 16.-18. března 2016 Pražská deklarace My, delegace národních vlád členských států regionu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN), dále jen region, jakož
CESTA ZA SLUNÍČKEM. ZÁKLADNÍ ŠKOLA, BÍLOVEC,WOLKEROVA 911, příspěvková organizace
CESTA ZA SLUNÍČKEM ZÁKLADNÍ ŠKOLA, BÍLOVEC,WOLKEROVA 911, příspěvková organizace 1. IDENTIFIKAČNÍ ÚDAJE Název školního vzdělávacího programu: CESTA ZA SLUNÍČKEM Předkladatel: Základní škola, Bílovec, Wolkerova
Metaparadigma, paradigma ošetřovatelství. Mgr. Markéta Vojtová VOŠZ a SZŠ Hradec Králové
Metaparadigma, paradigma ošetřovatelství Mgr. Markéta Vojtová VOŠZ a SZŠ Hradec Králové Teorie ošetřovatelství Začínají se formovat ve 2.polovině 20.století v USA a Kanadě Současnost specifické ošetřovatelské
Kompetence učitele. Vybraná klasifikace kompetencí učitele
Kompetence učitele Vybraná klasifikace kompetencí učitele Pojem kompetence učitele význam pojmu kompetence není jednoznačný. vyjadřuje obecnou hodnotu pedagogické profesionality. jde o komplex znalostí,
Církevní střední zdravotnická škola s.r.o. Grohova 14/16, 602 00 Brno
Církevní střední zdravotnická škola s.r.o. Grohova 14/16, 602 00 Brno ŠKOLNÍ VZDĚLÁVACÍ PROGRAM ZDRAVOTNICKÉ LYCEUM od 1. 1. 2012 1 Církevní střední zdravotnická škola s.r.o. Grohova 14/16, 602 00 Brno
KA01 ŘÍZENÍ ŠKOLY ORGANIZAČNÍ ASPEKTY VZDĚLÁVÁNÍ DĚTÍ A ŽÁKŮ SE ZDRAVOTNÍM POSTIŽENÍM Bc. Irena Tlapáková 1 poznámka ÚVOD Žijeme v době, která sebou nese nejen převratné úspěchy na poli vědy a techniky,
Výběr z nových knih 3/2016 pedagogika
Výběr z nových knih 3/2016 pedagogika 1. (Re)socializace v rané péči / Zdenka Šándorová -- Vydání první [Pardubice] : Univerzita Pardubice, 2015 -- 139 stran -- cze ISBN 978-80-7395-961-6 Sign.: II 113880V1
Podnikatelská informatika obor šitý na míru
Podnikatelská informatika obor šitý na míru Doc. Ing. Jan Skrbek, Dr., Ing. Klára Antlová, Ph.D. Katedra informatiky Hospodářská fakulta Technické univerzity v Liberci Voroněžská 13 46117 Liberec 1. Úvod
K POSLÁNÍ PORADENSKÝCH CENTER PRO SLUCHOVÉ POSTI- ŽENÉ
dětský domov rodina předmět počet % počet % květina 5 2,52 4 2,33 stavebnice 5 2,52 2 1,16 stan 3 1,51 2 1,16 198 100,00 171 100,00 Naše výsledky odpovídají poznatkům autorů, zabývajících se projevy psychické
Zdravotní stav a vybrané ukazatele demografické statistiky
Zdravotní stav a vybrané ukazatele demografické statistiky MUDr. Růžena Kubínová ředitelka monitoringu Odbor hygieny životního prostředí Státní zdravotní ústav Zdravotní stav české populace Očekávaná délka
Otázka: Aktivační vlastnosti osobnosti. Předmět: Základy společenských věd. Přidal(a): Luccy333 AKTIVITA (ČINNOSTI) Vnější projev aktivace JEDNÁNÍ
Otázka: Aktivační vlastnosti osobnosti Předmět: Základy společenských věd Přidal(a): Luccy333 AKTIVITA (ČINNOSTI) Vnější projev aktivace JEDNÁNÍ Vnější, vědomý, volní projev aktivace AKTIVAČNÍ ČINITELÉ
ČESKÁ ŠKOLNÍ INSPEKCE. Inspekční zpráva
ČESKÁ ŠKOLNÍ INSPEKCE Oblastní pracoviště Praha Inspekční zpráva Mateřská škola, Praha 4, Lojovická 557 Lojovická 557 142 00 Praha 4 - Libuš Identifikátor zařízení: 600 036 537 Zřizovatel: Městská část
grad,e"d,,~ sociol!ogie argo , I
(! grade"d~ sociol!ogie I argo I Obsah 1 Co je sociologie? "'"'''''''''''' '''''''''''''' '''''''' Čím se sociologie zabývá? Nekolik pfíkladu Jak dospet k sociologickému pfístupu Počátky sociologie Pozdejší
KVALITA OČIMA PACIENTŮ
KVALITA OČIMA PACIENTŮ Měření kvality zdravotní péče prostřednictvím zkušenosti pacientů Prosinec 2012 / Závěrečná zpráva/ Řešitel projektu: RNDr. Tomáš RAITER/ www.hodnoceni-nemocnic.cz Fakultní nemocnice
Podpora zdraví Aktuální situace v oblasti politiky podpory zdraví v ČR. MUDr. Jarmila Rážová, Ph.D. Státní zdravotní ústav
Podpora zdraví Aktuální situace v oblasti politiky podpory zdraví v ČR MUDr. Jarmila Rážová, Ph.D. Státní zdravotní ústav ZÁKLADNÍ TEORETICKÉ PŘÍSTUPY Historický vývoj zdravotní situace a její interpretace
KVALITA ŽIVOTA SENIORŮ V REZIDENČNÍ PÉČI
Masarykova univerzita Filozofická fakulta Ústav pedagogických věd Sociální pedagogika a poradenství Veronika Brychtová KVALITA ŽIVOTA SENIORŮ V REZIDENČNÍ PÉČI Bakalářská diplomová práce Vedoucí práce:
SIMPROKIM METODIKA PRO ŠKOLENÍ PRACOVNÍKŮ K IZOVÉHO MANAGEMENTU
SIMPROKIM METODIKA PRO ŠKOLENÍ PRACOVNÍKŮ K IZOVÉHO MANAGEMENTU SIMPROKIM Metodika pro školení pracovníků krizového managementu Kolektiv autorů Ostrava, 2014 Autorský kolektiv: doc. Ing. Vilém Adamec,