VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY
|
|
- Jiřina Lišková
- před 5 lety
- Počet zobrazení:
Transkript
1 VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA NÁSTĚNNÉHO DRŽÁKU TELEVIZORU MANUFACTURING OF THE TV WALL BRACKET DIPLOMOVÁ PRÁCE MASTER'S THESIS AUTOR PRÁCE AUTHOR VEDOUCÍ PRÁCE SUPERVISOR Bc. Lukáš Kráčmar Ing. Eva Peterková, Ph.D. BRNO 2016
2
3
4 ABSTRAKT ABSTRAKT Diplomová práce vypracovaná v rámci magisterského studia je zaměřena na návrh výroby součásti, kterou je nástěnný držák televizoru. Polotovarem je plech z oceli DC03 a roční série výroby je ks. Po prozkoumání možných variant výroby byla zvolena výroba sdruženým nástrojem. V teoretické části byly rozebrány použité technologie stříhání a ohýbání. Dále byl vytvořen výrobní postup a návrh nástroje. Vhodnost řešení byla ověřena ekonomickým zhodnocením. Klíčová slova stříhání, ohýbání, plošné tváření, sdružený nástroj ABSTRACT This master s thesis conducted within the master's degree focuses on the design of production for component, which is a wall-mount the TV. The blank is sheet steel DC03 and the annual production is 300,000 pieces. After exploring possible options of manufacturing was chosen compound tool. In the theoretical part were explored technology used cutting and bending. Further, the manufacturing process and tool design were made. The suitability of the solution was verified by economic evaluation. Key words cutting, bending, sheet metal forming, compound tool BIBLIOGRAFICKÁ CITACE KRÁČMAR, L. Výroba nástěnného držáku televizoru. Brno: Vysoké učení technické v Brně, Fakulta strojního inženýrství, s. Vedoucí diplomové práce Ing. Eva Peterková, Ph.D.. 4
5 POROHLÁŠENÍ PROHLÁŠENÍ Prohlašuji, že jsem diplomovou práci na téma Výroba nástěnného držáku televizoru vypracoval(a) samostatně s použitím odborné literatury a pramenů, uvedených na seznamu, který tvoří přílohu této práce. Datum Bc. Lukáš Kráčmar 5
6 PODĚKOVÁNÍ PODĚKOVÁNÍ Děkuji tímto paní Ing. Evě Peterkové, Ph.D. za cenné připomínky, rady a trpělivost, které mi poskytla při vypracování diplomové práce. Dále děkuji své rodině za podporu během studia. 6
7 OBSAH OBSAH ABSTRAKT... 4 PROHLÁŠENÍ... 5 PODĚKOVÁNÍ... 6 OBSAH... 7 ÚVOD ROZBOR ZADÁNÍ Možnosti výroby LITERÁRNÍ STUDIE Technologie stříhání Princip Metody stříhání Střižná plocha Výpočtové vztahy Střižné nástroje Technologie ohýbání Princip ohýbání Napjatost a deformace Neutrální osa Pružná deformace při ohýbání Výpočtové vztahy Ohýbací nástroje NAVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Rzvinutý tvar součásti Varianty uspořádání výstřižku na pás plechu Varianty výroby ve sdruženém nástroji Zhodnocení navrhovaných variant TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY Výpočty pro technologii stříhání Výpočty pro technologii ohýbání Určení polohy stopky NÁVRH TVÁŘECÍHO STROJE Návrh typu stroje Návrh výrobní linky POPIS A FUNKCE NÁSTROJE
8 OBSAH 7 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ Přímé náklady Náklady na materiál Náklady na mzdy Náklady na energie Nepřímé náklady Celkové náklady Cena součásti a celkový zisk Bod Zvratu ZÁVĚRY SEZNAM POUŽITÝCH ZDROJŮ SEZNAM POUŽITÝCH SYMBOLŮ A ZKRATEK SEZNAM PŘÍLOH
9 ÚVOD Úvod Strojírenství je obor, který tvoří jeden ze základních pilířů všech vyspělých zemí. Se strojírenskými produkty se setkáváme denně téměř na každém kroku. Je to jedna z nejstarších a nejobsáhlejších technických disciplín a zabývá se návrhem, výrobou a údržbou strojů, za pomoci poznatků z dynamiky, kinematiky, mechaniky, termo a hydrodynamiky a materiálového inženýrství. Strojírenská technologie je tvořena technologiemi jako tváření, obrábění, svařování, slévání, pájení, montáž nebo tepelné zpracování. Zabývá se zejména výrobními postupy a jejím hlavním úkolem je dosáhnout co možná nejlepší efektivity. Tedy navrhnout takový výrobní postup, aby byla výroba co možná nejrychlejší a nejlevnější, při splnění jakostních požadavků. Technologie tváření se dělí na objemové a plošné. Objemové tváření se většinou provádí při vysokých teplotách a dochází k objemovému přetvoření materiálu. Plošné tváření se zabývá převážně zpravováním plechů technologiemi, jako je stříhání, ohýbání a tažení. Je důležité navrhnout nástroj a postup tak, aby vznikalo co nejmenší množství odpadu. Náklady na výrobu nástrojů jsou poměrně vysoké, proto se vyplatí jejich použití jen při sériové výrobě. U složitějších součástí je možné sdružit více operací v rámci jednoho nástroje. Na obrázku 1 jsou příklady výrobků vyrobených plošným tvářením. Obr. 1 příklady výrobků vyrobených plošným tvářením [19], [22], [26] 9
10 1 ROZBOR ZADÁNÍ [2], [17], [18] ROZBOR ZADADÁNÍ Řešenou součástí je plechový držák televizoru pro malé televize a monitory do úhlopříčky 30. Je určený pro přístroje, které mají standardní uchycení VESA v rozměrech 50x50, 75x75, 75x100 a nebo 100x100. Součást se bude vyrábět v roční sérii ks, model součásti je zobrazen na obrázku 2. Držák je určen k pevnému uchycení na stěnu nebo jinou pevnou svislou plochu, na něj se poté z boku nasunou rovné, nebo úhlově stavitelné lišty, na kterých je přimontován televizor. Obr. 2 Model navržené součásti Na trhu se dá najít celá řada nástěnných držáků podobného typu, většinou jsou však určeny primárně pro větší rozměry televizoru s normu uchycení VESA 200x200. Příklad lze nalézt na obrázku 3. Jako materiál pro výrobu součásti byl zvolen ocelový plech tloušťky 2 mm, který je válcovaný za studena z materiálu DCO3. Ocel je vhodná pro další Obr. 3 Příklad nástěnného držáku [18] 10
11 ROZBOR ZADADÁNÍ zpracování za studena. Je vhodná pro lakování, pokovování, a středně hluboké tažení. Charakteristiky materiálů jsou zpracovány v tabulce 1. Tab. 1 Mechanické a chemické vlastnosti materiálu [17] Materiál Ocel DC03 (ČSN ) Mechanické vlastnosti Mez pevnosti Rm [MPa] Mez kluzu Re [MPa] Tažnost A10 [%] Chemické vlastnosti C Mn P S max 0.1 max 0.45 max max Možnosti výroby Na výrobu součásti je nutné zhotovit rozvinutý tvar součásti a ten ohnout do požadovaného tvaru. Je tedy zapotřebí použít dvou technologií. Pro zhotovení rozvinutého tvaru je níže uvedeno několik možných technologií. Po nich by následoval ohyb na lisu. - Řezáni plazmou [27], [28] Pojmem plazma se rozumí vysoce žhavý, elektricky vodivý plyn, složený z pozitivních a negativních iontů, elektronů a vybuzených a neutrálních atomů molekul. Řezání plazmou je velice výhodné u úzkých a středně úzkých materiálů do tloušťky cca 30 mm. Je to velice efektivní metoda a rychlost řezání u tenkých plechů dosahuje až 12 m/min. Nevýhodou je vysoká cena zařízení, velký hluk, který dosahuje až 100 db a také vznik škodlivých dýmů. Vlivem úbytku kinetické energie paprsku s rostoucí tloušťkou materiálu Obr. 4 Řezání plazmou [36] dochází k úkosu na řezané hraně a je potřeba počítat s širší řeznou spárou. - Řezání laserem [15], [40] Řezání laserem je velice rozšířená technologie zejména díky přesnosti a rychlosti řezání. Laserový paprsek dělá jen úzkou řeznou spáru a řezná plocha je velice hladká. Oproti řezání plazmou není potřeba, aby byl materiál vodivý a vytváří 11
12 ROZBOR ZADADÁNÍ menší tepelně ovlivněnou oblast v okolí řezu. Materiál není nijak silově namáhán, a proto nevznikají deformace. Nízkouhlíkovou ocel je možné řezat do tloušťky 32 mm, nerezovou ocel do tloušťky 20 mm. Obr. 5 Řezání laserem [31] - Řezání vodním paprskem [32], [39] Řezání vodním paprskem probíhá na CNC řízeném stole za tlaku vody přibližně 4000 Bar. Velkou výhodou je univerzálnost metody, kdy je možné řezat prakticky jakýkolin materiál. Dále nevzniká žádná tepelně ovlivněná oblast, protože se jedná o takzvaný studený řez. Nejsou zde tedy žádné deformace nebo chemické změny v materiálu a řezaná součást je nadále snadno obrobitelná. Nevznikají žádné škodlivé páry a přesnost řezání je velice dobrá. Protože se řezání provádí Obr. 6 Řezání vodním paprskem [33] vodou, je nutné polotovary vhodně ošetřit. - Vysekávání [6] Vysekávání se z pravidla provádí na CNC lisech, za pomoci speciálně vyrobeného tvarového nástroje. Technologie vysekávání je beztřísková technologie bez vniku tepla a svou podstatou se podobá stříhání. Nevýhodou je nutnost výroby speciálního nástroje a omezení tloušťky vysekávaného materiálu na cca 6 mm. Obr. 7 Vysekávání [35] 12
13 ROZBOR ZADADÁNÍ - Stříhání v postupovém nástroji [1] Stříhání v postupovém nástroji probíhá tak, že pás plechu je posouván nástrojem a ke zhotovení výrobku dojde v několika po sobě jdoucích krocích. Na jeden zdvih se tedy provede více střižných operací. Zpravidla se tato technologie používá pro složitější součásti. Je vhodná pro větší výrobní série, protože složitý střižný nástroj je drahý. Obr. 8 Postupový nástroj [34] - Sdružený postupový nástroj Postupové nástroje mají tu výhodu, že je možné v nich kombinovat několik technologií najednou. Jedná se tedy o stejnou metodu jako stříhání v postupovém nástroji, pouze rozšířenou o ohybové operace. Oproti všem předešlým technologiím je zde tedy značná úspora času a nákladů spojených s provozem pracoviště určeného pro ohyb. Obr. 9 Sdružený postupový nástroj [29] Z navrhovaných variant tedy plyne, že nejvýhodnější variantou pro výrobu plechového držáku bude sdružený postupový nástroj. Pro roční sérii ks je vyšší cena nástroje kompenzována produktivitou a největší výhodou je již zmíněná kombinace obou technologií a z ní plynoucí úspory. 13
14 2 LITERÁRNÍ STUDIE LITERÁRNÍ STUDIE V této části je podrobně rozebrána technologie stříhání a technologie ohýbání. 2.1 Technologie stříhání [2], [8] Stříhání je nejrozšířenějším způsobem zpracování plechů a pásů různé tloušťky a je to základní operace dělení materiálu. Používá se jak pro výrobu polotovarů k dalšímu zpracování, tak i jako konečná operace výroby součástí Princip [4], [7], [8], [14] K oddělování materiálu dochází působením protilehlých břitů nožů na plech, které vytváří střižné-smykové napětí podél křivky střihu. Tam se matriál může oddělit současně nebo postupně v závislosti na charakteristikách střihu, jako je střižná vůle, tloušťka stříhaného materiálu, nebo rychlost střihu. Střižná síla F s se během střihu zvětšuje a maxima nabývá v okamžiku oddělení materiálu. Při stříhání dochází k plastické deformaci materiálu, ta je však nežádoucím jevem. Mezi hranami střižníku a střižnice působí silová dvojce a způsobuje ohyb. Po oddělení materiálu vzniká takzvaná střižná plocha, která má tvar písmene S. Stříhání probíhá ve třech základních fázích znázorněných na obrázku Pružná deformace - Stříhání začíná dosednutím střižného nástroje na materiál (obr. 10a) a v první fázi dochází k pružné deformaci stříhaného materiálu (obr. 10b). Napětí v matriálu nepřesáhne mez kluzu. S ohledem zejména na mechanické vlastnosti materiálu bývá hloubka vniku střižníku do materiálu h el =(5 až 8%) jeho tloušťky. Mezi hranami střižníku a střižnice vzniká dvojce sil, které stříhaný materiál deformují ohybem. Tato deformace je nežádoucí a zaobluje stříhaný materiál. 2. Trvalá deformace - Ve druhé fázi stříhání dochází v materiálu k napětí ve směru vniku většímu, než je mez kluzu. To vyvolává plastickou a tedy trvalou deformaci materiálu. Napětí dále roste až po dosažení meze pevnosti ve střihu. V závislosti na vlastnostech materiálu je hloubka plastického vniknutí h pl =(10 až 25%) jeho tloušťky. Druhou fázi znázorňuje obrázek 10c. 14
15 LITERÁRNÍ STUDIE 3. Odstřižení - První trhlinky v materiálu, takzvaný nástřih (obr. 10d), vznikají v blízkosti střižných hran po překročení meze pevnosti ve střihu. Tvorbu trhlinek podporuje stav napjatosti ve stříhaném matriálu, kde tahové normálové napětí působí ve směru vláken materiálu. K oddělení materiálu, střihu (obr.10d), dojde po propojení vzniklých trhlin. Obr. 10 Princip stříhání [7] Metody stříhání [2], [3], [8], [14] Stříhání lze rozdělit do několika skupin podle různých kritérií. Například podle obrysu: - stříhání po vnějším otevřeném obryse, - stříhání po uzavřeném obryse. Obr. 11 Stříhání podle obrysu [8] Dále se stříhání může dělit podle provedení na: - prosté stříhání - děrování 15
16 LITERÁRNÍ STUDIE - vystřihování - ostřihování - nastřihování - prostřihování - protrhávání Obr. 12 Stříhání podle provedení [8] Podle použité technologie: - objemové např. stříhání tyčí a trubek - plošné stříhání především plechů Dále pak podle teploty (stříhání za tepla a za studena), nebo podle typu nože (rovnoběžné, šikmé, kotoučové, na profily a tyče). Podle specializace se stříhání dělí na: - Běžné stříhání Obvyklé způsoby stříhání, kde může dojít k deformacím střižné plochy, jako je zkosení či vznik ostřin. - Přesné stříhání Přesné stříhání se snaží řešit nedostatky běžného stříhání, a za pomocí úprav střižného nástroje dosáhnout hladké střižné plochy kolmé k rovině stříhaného materiálu. Rozměrová přesnost Obr. 13 Přesné stříhání s nátlačnou hranou [7] 16
17 LITERÁRNÍ STUDIE vyrobených součástí dosahuje IT6 až AT9. K tomu je zapotřebí rozšířit pásmo plastického střihu na celou střižnou plochu, případně lze použít dvouoperační metodu s přistřižením. Nejčastěji se používá přesné stříhání s nátlačnou hranou (viz. obr. 13), dále třeba stříhání se zaoblenou střižnou hranou, nebo reverzní stříhání. Podle konstrukce nožů: - Rovnoběžnými noži Při stříhání rovnoběžnými noži vzniká velký ráz a tedy i velká okamžitá střižná síla. - Skloněnými noži Díky skloněnému noži je možné dosáhnout nižší potřebné střižné síly oproti stříhání rovnoběžnými noži. K zmenšení rázu dojde tím, že se materiál stříhá díky skloněnému noži postupně. Obr. 14 Stříhání skloněnými noži [9] Obr. 15 Pracovní diagram a průběh síly [2] 17
18 LITERÁRNÍ STUDIE - Kotoučovými noži Výhodou kotoučových nožů je, že se setkávají téměř v bodovém styku, což umožňuje i různé tvarové vystřihování a stříhání tak probíhá plynule a bez rázů. Obr.16 Stříhání kotoučovými noži [2] Střižná plocha [2], [7], [14] Po odstřižení vznikne v místě střihu nová, takzvaná střižná plocha, která se skládá ze čtyř pásem znázorněných na obrázku 17. První pásmo je pásmo zaoblení a představuje oblast pružné deformace. Druhé je pásmo vlastního střihu, které představuje oblast plastické deformace. Pásmo utržení je třetí a největší oblast střižné plochy, kde dochází k utržení materiálu. S tvrdostí a křehkostí materiálu roste šíře tohoto pásma. Čtvrté je pásmo otlačení od spodního nože. Obr. 17 Střižná plocha [38] Tvar a kvalita střižné plochy závisí na mnoha faktorech, jako jsou vlastnosti materiálu, tloušťka materiálu, kvalitě střižných hran, rychlosti stříhání a střižné vůli. Normální střižná vůle zajistí, že trhliny vznikají od obou střižných hran a spojí se v střižnou plochu bez vzniku otřepu. Naopak při příliš malé nebo příliš velké střižné vůli (obr. 18) se trhliny minou a vznikají otřepy. Velikost střižné vůle se určuje s ohledem na kvalitu střižné plochy, střižného odporu a životnosti střihadla. Menší 18
19 LITERÁRNÍ STUDIE střižná vůle nabídne lepší jakost střižné plochy, ale je zapotřebí větší střižné síly. Optimální vůle je tedy taková, kdy je při minimální střižné síle dosaženo požadované jakosti, obvykle v rozmezí 3 až 20 % tloušťky stříhaného materiálu. Obr. 18 Malá a velká střižná vůle [4] Obr. 19 Graf velikosti střižné vůle [14] V praxi se velikost střižné vůle určuje z tabulek nebo grafů (obr. 19), nebo podle vztahů, které jsou sestaveny na základě praktických zkušeností. a) pro plechy s tloušťkou s 3 mm (2.1) 19
20 LITERÁRNÍ STUDIE b) pro plechy s tloušťkou s > 3 mm (2.2) s - je tloušťka materiálu [mm] - je střižný odpor [MPa] c = 0,005-0,035 je koeficient volený v závislosti na požadavcích. Pro nejvyšší kvalitu střižné plochy se volí c = 0,005, pro nejmenší střižnou sílu c = 0,035. Při stříhání dochází také v pásmu střihu ke značným strukturním změnám materiálu a k tvorbě deformačně zpevněného pásma. Na obrázku 20 je ukázáno, jak ovlivní změna rychlosti střižníku pásmo zpevnění vyznačené šrafovaně a také velikost pásma plastického střihu h s. Pro malou rychlost je pásmo zpevnění větší a pásmo plastického střihu větší (obr. 20a), než při střihu velkou rychlostí (obr. 20b). Obr. 20 Vliv rychlosti střihu na tvar střižné plochy a deformační zpevnění [7] Výpočtové vztahy [4], [7], [9], [10], [38] - Napjatost a deformace Při stříhání dochází k zúžení materiálu mezi břity a vlákna uvnitř materiálu se prodlužují a zakřivují. Schéma stavu napjatosti je znázorněno na obrázku 21. V bodě A respektive C, je velikost hlavního tahového napětí σ 1 největší a je definováno vztahem (2.3). Podle zkoušek je σ 3 přibližně polovina σ 1. Orientace hlavního napětí se směrem ke středu (bod B) mění. 20
21 LITERÁRNÍ STUDIE τs pevnost ve střihu [MPa] σ1 tahové napětí [MPa] Rm mez pevnosti v tahu [MPa] (2.3) Obr. 21 Rozbor stavu napjatosti [7] - Střižná síla V průběhu střižného procesu se velikost střižné síly mění. Průběh síly je znázorněn na obrázku 22. V počátku síla prudce roste v oblasti elastické deformace h el, i v oblasti plastické deformace h pl, kde dochází k deformačnímu zpevnění. Po vzniku prvních trhlinek dochází k mírnému poklesu síly až po hloubku vniknutí h s. Po úplném porušení materiálu dochází k výraznému poklesu síly. Určitá velikost síly je způsobena třením střižných ploch o sebe a třením výstřižku o střižnici. Pro snížení střižné síly se používají různé úpravy střižníků, jako je stříhání skloněnými noži popsané v kapitole n koeficient opotřebení nástroje (1,2 1,55) [-] O obvod střihu [mm] s tloušťka plechu [mm] τs pevnost ve střihu [MPa] (2.4) 21
22 LITERÁRNÍ STUDIE Obr. 22 Průběh síly [7] - Stírací a vytlačovací síla Stírací síla F t je zapotřebí pro setření stříhaného materiálu ze střižníku, který na něm zůstane vlivem pružné deformace. Síla F v je potřebná pro vytlačení výstřižku ze střižnice. Obě tyto síly závisí na mnoha faktorech, jako je účinnost mazání, vlastnosti stříhaného materiálu nebo velikost střižné vůle. V praxi je lze vypočítat podle vztahů: Obr. 23 Stírací a vytlačovací síla [1] k s = 0,02 až 0,08 pro s < 1 mm k s = 0,06 až 0,12 pro s = 1 až 5 mm k s = 0,08 až 0,15 pro s > 5 mm k 1 = 0,05 až 0,1 n v1 počet výstřižků nacházejících se ve válcové části střižnice. (2.5) (2.6) - Střižná práce Střižná práce odpovídá ploše pod křivkou střižné síly (obr. 22). K jejímu určení se používá součinitel plnosti, který je roven podílu plochy, kdy F s max působí na celé 22
23 LITERÁRNÍ STUDIE délce s, a plochy pod křivkou střižné síly. Stanovuje se z tabulek nebo diagramů (obr. 24). Střižná práce se pak vypočítá podle vztahu (2.7). (2.7) λ součinitel plnosti diagramu [-] F s max maximální střižná síla [MPa] s tloušťka materiálu [m] Obr. 24 Graf součinitele plnosti [7] - Kontrola střižníků na otlačení Kontrola na otlačení slouží k určení napětí na dosedací ploše střižníku. U oceli je kritická hodnota 180 MPa. Po jejím překročení je nutné použít kalenou podložku. (2.8) F s střižná síla [N] S s plocha střižníku [mm 2 ] - Kontrola střižníků na vzpěr Kontrola na vzpěr slouží k určení maximální délky střižníku, aby nedošlo během střihu k jeho vybočení. Pro výpočet stačí použít střižník s nejmenším průměrem kde je nejvyšší pravděpodobnost ztráty vzpěrné stability. Ostatní střižníky pak není potřeba kontrolovat. Maximální délka střižníku se určí ze vtahu (2.9). 23
24 LITERÁRNÍ STUDIE (2.9) E modul pružnosti v tahu [MPa] I Moment setrvačnosti v průřezu [mm 4 ] n koeficient bezpečnosti (1,5 až 2) [-] d průměr střižníku [mm] s tloušťka materiálu [mm] τs pevnost ve střihu [MPa] Pro plný kruhový průřez je moment setrvačnosti dán vztahem (2.10). (2.10) - Určení tloušťky střižnice Je nutné navrhnout tloušťku střižnice tak, aby nedošlo k jejímu zlomení nebo deformaci, pro výpočet přibližné hodnoty lze použít vztah (2.11). F s střižná síla [N] (2.11) Střižné nástroje [5], [10], [38] Modelový příklad střižného nástroje je popsán na obrázku 25. Střižníky (pozice 5) by měly být kolmo upevněné ke střižnici (poz. 8), tuhé a odolné vůči bočním silám. Na nástroji může být upevněno do kotevní desky (poz.4) několik střižníků různého průřezu. Ty se opírají o kalenou opěrnou desku (poz.3) Vlivem pružné deformace od větších střižníků může dojít ke zlomení malých střižníků. Proto by měly být střižníky s větším průměrem asi o 0,4 násobek tloušťky materiálu delší, než střižníky s malým průměrem. 24
25 LITERÁRNÍ STUDIE Obr. 25 Střižný nástroj [4] Střižnice bývá zpravidla mm silná a může na ní být hlavní střižný otvor, děrující otvory a pomocné otvory. Ty by měly být rozmístěny tak, aby nedošlo k výraznému zeslabení žádného okraje. Vysoké nároky se kladou na přesnost střižného otvoru, z toho důvodu je střižnice nejnákladnější část střižného nástroje. Materiál je do nástroje veden vodícími lištami (poz. 7) a na nich je upevněna vodící deska (poz. 6). Střižné nástroje se mohou dělit například podle počtu operací na: - Jednoduché střižné nástroje Jedná se o jednoduchý střižný nástroj určený pro jednu operaci (obr. 26). Krok k je délka výrobku plus přídavek a o tento krok se vždy po operaci pás plechu posune. Jeho poloha je zajištěna dorazem. Obr. 26 Jednoduchý střižný nástroj [38] 25
26 LITERÁRNÍ STUDIE - Postupové střižné nástroje Výrobek je zhotoven v rámci několika operací a kroků. V jednom zdvihu se provede několik operací najednou. Postupové stříhání je znázorněné na obrázku 27. Obr. 27 Postupový střižný nástroj [38] - Sloučené a sdružené střižné nástroje U sloučených a sdružených střižných nástrojů dochází hned k několika operacím během jednoho kroku. Zatímco sloučený střižný nástroj spojuje do jednoho kroku různé střižné operace (například děrování a vystřihování), sdružený střižný nástroj udělá v jednom kroku více pracovních úkonu dohromady (jako stříhání, ohýbání, tažení atd.). Pokud jsou jednotlivé pracovní operace rozděleny do více kroků, jedná se o sdružený postupový Obr. 28 Sdružený střižný nástroj [5] nástroj. 26
27 LITERÁRNÍ STUDIE 2.2 Technologie ohýbání [2], [4], [12] Ohýbání je technologická operace, při které dochází k trvalému přetvoření polotovarů z plechů, tyčí nebo drátů. Vlivem ohybového momentu od ohybové síly se mění křivost součásti. Ohybem se zmenšuje poloměr zakřivení, nebo se zvětšuje a dochází k rovnání. Většinou se ohýbá za studena, tvrdé a křehké materiály se ohýbají za tepla. Požadovaného tvaru je dosaženo pomocí nástrojů (ruční ohýbání), nebo ohýbacích strojů. Ke dvěma základním způsobům ohýbání v praxi patří Obr. 29 Ohyb U a V [2] ohýbání do tvaru U a V (obr. 29) Princip ohýbání [2], [7] Na obrázku 30. je rozfázovaný proces ohýbání do tvaru V. Rádius vnitřního povrchu polotovaru R p se v průběhu procesu zmenšuje, stejně jako rameno ohybu. V průběhu celé operace je dotyk horní čelisti ohybníku a polotovaru přímkový a od určité fáze je ve třech místech. Až v poslední fázi, kdy dochází ke kalibraci ohybu, je styk plošný. Obr. 30 Fáze ohybu [7] Napjatost a deformace [2], [7], [37] Při ohybu se jako první v materiálu objeví pružná deformace, která je nežádoucí, protože stojí za vznikem odpružení. Plastická deformace vzniká v krajních oblastech ohybu při dosažení meze kluzu (obr. 31a). Dále se pak oblast plastické deformace rozšiřuje do středu průřezu ohybu (obr. 31b). Na obrázku 31c je situace, kdy se oblast plastické deformace rozšíří na celou tloušťku ohýbaného polotovaru a nastane ideálně plastický ohyb. Takovou situaci lze předpokládat u 27
28 LITERÁRNÍ STUDIE úzkých tyčí. Celková hodnota napětí ještě vzroste vlivem zpevňování materiálu. Schéma napětí, typického pro prostý ohyb, je na obrázku 31d. Obr. 31 Napětí v ohybu [7] Při ohýbání nastává také deformace průřezu (obr. 32). Široké materiály se deformují mnohem méně, protože proti příčným deformacím působí odpor materiálu. V takovém případě je tedy možné napětí ve směru šířky zanedbat a předpokládat jednoosou tlakovou napjatost na vnitřní straně a jednoosou tahovou napjatost na vnější straně ohybu. Obr. 32 Napjatost a deformace v ohybu [4] Neutrální osa [2], [7], [8] Při ohýbání dochází v materiálu k posuvům takzvané neutrální osy. Je to osa, na kterou nepůsobí žádné napětí a která při ohýbání nemění svou délku. Na počátku ohybu se osa nachází přesně uprostřed polotovaru a během procesu se přesouvá k vnitřní straně ohybu vlivem ztenčení a deformace materiálu. Poloha neutrální osy je důležitá pro stanovení délky výchozího polotovaru. Je závislá na relativním poloměru ohybu R/s a součiniteli posunutí neutrální osy. 28
29 LITERÁRNÍ STUDIE - Výpočet poloměru neutrální osy pro velký poloměr ohybu, Obr. 33 Neutrální vrstva [7] (2.12) pro malý poloměr ohybu ρ poloměr neutrální plochy [mm] R poloměr ohybu [mm] s tloušťka polotovaru [mm] x součinitel posunutí neutrální plochy [-] (2.13) Tab. 2 Hodnoty součinitele x [2] Ro/s 0,10 0,25 0,50 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00 6,00 8,00 10,00 x 0,320 0,350 0,380 0,420 0,445 0,470 0,475 0,478 0,480 0,483 0,486 - Výpočet délky polotovaru Pro výpočet délky polotovaru je potřeba znát délky jednotlivých ohýbaných oblouků. - Délka ohnutého oblouku: (2.14) α úhel ohybu 29
30 LITERÁRNÍ STUDIE Celková délka l c se pak vypočítá podle vztahu: (2.15) Obr. 34 Délka polotovaru Pružná deformace při ohýbání [2], [3], [4], [7], [37] Síla působící na materiál se projeví do dvou oblastí deformace. Elastické neboli pružné a plastické. Pružná deformace při ohýbání je nežádoucí jev, který se projeví po uvolnění ohýbané součásti změnou rozměru a tvaru, který pak neodpovídá tvaru ohýbacího nástroje. Tento jev se nazývá odpružení a způsobí zvětšení úhlu ohybu (obr. 35). Zatímco plastická deformace je trvalá a díky ní si součást po uvolnění zachová ohnutý tvar. Obr. 35 Schéma procesu odpružení [4] Velikost odpružení je závislá na mnoha faktorech, jako je úhel ohybu, mechanické vlastnosti materiálu, tloušťka materiálu a poměr tloušťky k poloměru ohybu nebo konstrukce ohýbadla. Velikost odpružení je možné stanovit například z diagramů, které jsou vypracovány pro ocel (obr. 36), hliník, měď a jejich slitiny. 30
31 LITERÁRNÍ STUDIE Další možností, jak zjistit velikost odpružení je použití tabulek (tab. 3), nebo výpočtem. Tab. 3 Hodnoty úhlu odpružení [37] Materiál R/t 0,8 až >2 2 Ocel σ pt 320 Mpa až 400 Mpa Mpa 5 7 Mosaz měkká 1 3 Mosaz tvrdá 3 5 Hliník 1 3 Obr. 36 Velikost odpružení [2] - Výpočet odpružení pro ohyb V (2.16) β úhel odpružení [ ] l v vzdálenost mezi opěrami ohybnice [mm] R e mez kluzu ohýbaného plechu [MPa] E modul pružnosti v tahu [MPa] s tloušťka plechu [mm] k součinitel určující polohu neutrální osy k = 0,5 až 0,68 [-] - Výpočet odpružení pro ohyb U (2.17) l u = r m + r o + 1,2 s r m poloměr zaoblení ohybnice [mm] r o poloměr zaoblení ohybníku [mm] 31
32 LITERÁRNÍ STUDIE Obr. 37 Ohyb V a U [3] Aby se tomuto odpružení předešlo, je třeba s ním počítat při konstrukci a návrhu ohýbacích nástrojů. Existuje několik možností, jak dosáhnout eliminace, nebo alespoň částečného odstranění odpružení, znázorněných na obrázku 38. a) Podbroušení pohyblivé čelisti b) Zaoblení dolní strany čelisti a přidržovače c) Zpevnění materiálu v rozích rázem d) Vylisováním vyztužovacího žebra e) Postupným ohýbáním s odlehčením pevné čelisti o tloušťku materiálu f) Zpevněním materiálu deformačním poloměrem v pevných čelistech Obr. 38 Metody eliminace odpružení [37] Dále je možné použít takzvanou kalibraci, kdy není potřeba speciálních úprav ohýbacích nástrojů nebo konstrukce součásti. Na konci lisovacího cyklu se zvýší lisovací síla a vlivem místní plastické deformace způsobené touto silou se hodnota odpružení snižuje, až případně vymizí úplně. Na obrázku 39 je znázorněn průběh síly v ohybu, který je po dohnutí kalibrací zakončen. 32
33 LITERÁRNÍ STUDIE Obr. 39 Průběh síly v ohybu zakončeným kalibrací [37] Výpočtové vztahy [2], [4], [7], [11] - Minimální poloměr ohybu Minimální poloměr ohybu závisí na mnoha faktorech, jako je charakteristika plastičnosti a anizotropie materiálu, tloušťka nebo kvalita povrchu. Jeho překročení vede ke vzniku trhlin na vnější, natahované straně ohybu. Je třeba materiál ohýbat napříč směru vláken materiálu. Hodnota minimálního poloměru ohybu se totiž pro ohyb ve směru vláken navýší až o 40 %. (2.18) s - tloušťka ohýbaného materiálu [mm] ε tmax poměrná deformace [mm] c součinitel volený dle podkladů, např. tab. 4 [-] Tab. 4 Součinitel c [4] Materiál c měkká ocel 0,5 až 0,6 měkká mosaz 0,3 až 0,4 hliník 0,35 dural 3 až 6 měkká měd 0,25 33
34 LITERÁRNÍ STUDIE - Maximální poloměr ohybu Je to poloměr, při němž na vnější tahové straně ohybu začne elastická deformace přecházet v plastickou. Před dosažením této hranice by došlo k opětovnému narovnání materiálu. (2.19) s tloušťka ohýbaného materiálu [mm] E modul pružnosti v tahu [MPa] R e mez kluzu materiálu [MPa] - Ohýbací síla a práce ohybu V Ohyb do tvaru V je vlastně ohýbání osamělou silou a je definován vzdáleností opěrných bodů l v. Z ohybového momentu vnějších sil, který se musí rovnat ohybovému momentu vnitřních sil, je možné vypočítat sílu potřebnou pro ohýbání. Ohybový moment M o vnějších sil se vypočítá ze vztahu (2.20). (2.20) F o ohýbací síla [N] l v vzdálenost opěrných bodů [mm] Ohybový moment M opl vnitřních sil se vypočítá ze vztahu (2.21). (2.21) R e mez kluzu [MPa] b šířka materiálu [mm] s tloušťka materiálu [mm] Po položení rovnosti mezi rovnice a následných úpravách dostaneme vztah pro výpočet ohýbací síly do tvaru V. (2.22) R e mez kluzu [MPa] b šířka materiálu [mm] s tloušťka materiálu [mm] l v vzdálenost opěrných bodů [mm] 34
35 LITERÁRNÍ STUDIE Tato síla může být ještě navýšena v závislosti na tom, zda budeme uvažovat tření nebo případně kalibraci v závěrečné fázi ohybu. Celková ohýbací síla se pak stanoví ze vztahu (2.23). ř (2.23) F tř třecí síla [N] F kal kalibrační síla [N] S k plocha kolmém průmětu na směr pohybu ohybníku [mm 2 ] q kalibrační tlak (30 až 150 MPa) Potřená práce se vypočítá jako součin síly a dráhy, na které ta síla působí. Síla se však v průběhu ohýbání mění, proto je potřeba použít průměrnou hodnotu. Ta se přibližně rovná polovině síly maximální. (2.24) h dráha ohybníku [mm] - Ohýbací síla a práce ohybu U Ohýbáni ve tvaru U se od ohýbání ve tvaru V liší působením síly, která v tomto případě působí na délce ramena l m, které můžeme vyjádřit vztahem. r m poloměr ohybnice [mm] r p poloměr ohybníku [mm] s tloušťka materiálu [mm] (2.25) Ohybový moment vnějších sil se vypočítá vztahem (2.26). (2.26) Ohybový moment M ovn vnitřních sil se vypočítá ze vztahu (2.27). (2.27) R m mez penvosti [MPa] C u konstanta zohledňující tření a stav napjatosti (C u = 1,6 až 1,8) [mm] s tloušťka materiálu [mm] b šířka materiálu [mm] 35
36 LITERÁRNÍ STUDIE Po položení rovnosti mezi rovnice a následných úpravách dostaneme vztah pro výpočet ohýbací síly do tvaru U. (2.28) I zde se kvůli zvýšení přesnosti používá kalibrování na koci procesu. Celková ohýbací síla se pak spočítá následovně. (2.29) Ohýbací práce je potom součin síly, dráhy a součinitele zaplnění. (2.30) h dráha ohybníku [mm] ψ součinitel zaplnění (0,5 až 0,65) Ohýbací nástroje [4], [7], [37] Ohýbací nástroje je nutné navrhovat tak, aby nedocházelo ke vzniku deformací, jako je praskání materiálu na vnější straně ohybu, tvoření vln nebo odpružení. Také je zapotřebí brát v potaz směr vláken materiálu. Na obrázku 40 je znázorněna správná poloha výlisku vzhledem ke směru vláken ohýbaného plechu. Ohyb by měl být veden napříč těchto vláken, aby nedocházelo k porušení materiálu. V opačném případě je třeba zvětšit minimální poloměr ohybu. Obr. 40 Směr vláken při ohýbání [37] Samotné ohýbací nástroje se svou konstrukcí příliš neliší od nástrojů střižných, jak je vidět na obrázku 41. Základem je pohyblivý ohybník a pevná 36
37 LITERÁRNÍ STUDIE ohybnice, které jsou upnuty k upínací, respektive základové desce. Ohybník je opatřený stopkou pro upnutí do ohýbacího stroje, zpravidla lisu. Ta může být u malých nástrojů vyrobena z jednoho kusu s ohybníkem. Ohybnice bývá opatřena vyhazovačem, který po ohybu součást vytlačí ven. Obr. 41 Ohýbací nástroj s vodícími sloupky [21] Na obrázku 42 je znázorněno, že kromě základních způsobů ohybu do tvaru U (obr. 42a) a V (obr. 42b) se používají i ohybníky a ohybnice s velkým poloměrem zaoblení (obr 42c). Šrafované oblasti pod jednotlivými typy ohybu znázorňují průběhy měrných tlaků na ohýbadlech během kalibrování. Obr. 42 Způsoby ohýbání a příklad aplikace [4] 37
38 LITERÁRNÍ STUDIE Zpravidla se využívají pevné nástroje s pevnou a nehybnou ohybnicí. Na obrázku 43 je nástroj pro ohyb úhlu větší než 90. Ohybnice je v tomto případě opatřena válcovými částmi, které daný materiál nabalí na ohybník a do původní polohy je vrátí pružiny. Takto ohnutý výrobek se pak musí vysunout z ohybníku ve směru kolmém na rovinu ohybu. Obr. 43 Nástroj pro úhly ohybu větší než 90 [37] 38
39 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI 3 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Jako optimální varianta byl v kapitole jedna zvolen sdružený postupový nástroj. Protože v něm bude probíhat jak stříhání, tak ohýbání, bude zapotřebí určit rozvinutý tvar součásti, navrhnout vhodný nástřihový plán, a vhodně v nástroji jednotlivé střižníky a ohybníky rozmístit. Obr. 44 Vizualizace součásti 3.1 Rozvinutý tvar součásti K určení délky rozvinutého tvaru součásti je zapotřebí znát délky všech jednotlivých úseků. Náčrt úseků je znázorněn na obrázku 44. Obr. 45 Délky úseků součásti 39
40 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI - Délka jednotlivých úseků Délka l3, která se rovná délce l7, se vypočítá ze sklopeného průmětu délky l2 a délky l3. l2 se vypočítá ze sinovy věty pro poloměr ve středu plechu tedy pro poloměr r = 3 mm. Obr. 46 Průmět úseku l3 - Délka ohnutého oblouku Pro výpočet délky oblouků se použijí vzorce z kapitoly Nejprve zjistíme, zda je potřeba počítat s posunem neutrální osy. Je tedy třeba počítat s posunem neutrální osy. Z tabulky X. se použije pro další výpočet hodnota x, která pro, je x = 0,42. 40
41 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Všechny ohyby jsou v našem případě stejné. Celková délka rozvinutého tvaru se tedy vypočítá jako součet všech délek. 3.2 Varianty uspořádání výstřižku na pás plechu Vzhledem k obdélníkovému tvaru součásti se nabízí uspořádání podélné a příčné. K šířce výstřižku se připočte velikost okrajů pro určení šířky pásu plechu a mezi jednotlivými výstřižky je nutné nechat můstek. Velikost můstku se určí z tabulek. - Varianta 1 Příčné uspořádání výstřižků na pás plechu. Obr. 48 Příčné uspořádání výstřižků na pás plechu 41
42 Délka pásu plechu (volena pro výpočet) NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Velikost můstku (podle přílohy č. 1) Velikost okraje (podle přílohy č. 1) Šířka pásu plechu Délka kroku Počet výstřižků na stanovenou délku Plocha výstřižku (pomocí programu inventor) Plocha pásu plechu Využití materiálu nv - počet výstřižků z jednoho pásu plechu [-] Sv - plocha výstřižku [mm 2 ] Sp - plocha pásu plechu [mm 2 ] 42
43 - Varianta 2 Podélné uspořádání výstřižků na pás plechu. NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Obr. 47 Podélné uspořádání výstřižků na pás plechu Délka pásu plechu (volena pro výpočet) Velikost můstku (podle přílohy č. 1) Velikost okraje (podle přílohy č. 1) Šířka pásu plechu Délka kroku Počet výstřižků na stanovenou délku Plocha výstřižku (určena pomocí programu Inventor) Plocha pásu plechu 43
44 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Využití materiálu nv - počet výstřižků z jednoho pásu plechu [-] Sv - plocha výstřižku [mm 2 ] Sp - plocha pásu plechu [mm 2 ] 3.3 Varianty výroby ve sdruženém nástroji - Varianta A Varianta A vychází z podélného uspořádání výstřižku na pás plechu. Výrobek se zhotovuje v šesti krocích. Obr. 48 Varianta A Krok 1: Krok 2: Krok 3: Vystřižení čtyř kruhových otvorů Odstřižení podélných hran Vystřižení oválných otvorů Prostřižení tvarového prvku Zahledání Vytvoření můstku 44
45 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Krok 4: Krok 5: Krok 6: Ohyb Zahledání Odstřižení součásti - Varianta B Varianta B vychází z podélného uspořádání výstřižku na pás plechu. Výrobek se zhotovuje v šesti krocích. Obr. 49 Varianta B Krok 1: Krok 2: Vystřižení čtyř kruhových otvorů Zahledání Prostřižení tvarového prvku Vytvoření můstku Krok 3: Vystřižení oválných otvorů Odstřižení podélných hran 45
46 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Krok 4: Krok 5: Krok 6: Zahledání První část ohybu Zahledání Druhá část ohybu Odstřižení součásti - Varianta C Varianta C vychází z příčného uspořádání výstřižku na pás plechu. Výrobek se zhotovuje v šesti krocích. Obr. 50 Varianta C Krok 1: Krok 2: Vystřižení čtyř kruhových otvorů Zahledání Prostřižení příčných hran Vystřižení oválných otvorů 46
47 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI Krok 3: Krok 4: Krok 5: Krok 6: Zahledání Odstřižení podélných hran Vytvoření můstku Ohyb Prázdný krok Odstřižení součásti 3.4 Zhodnocení navrhovaných variant Varianty uspořádání výstřižku na pás plechu jsou uspořádání podélné a uspořádání příčné. Vzhledem k tomu, že obě varianty mají téměř stejné procento využití materiálu, nabízí se varianta s příčným uspořádáním výstřižku, která by mohla nabídnout výhodu kratšího nástroje. Co se týká uspořádání v nástroji, příčné uspořádání výstřižků řeší varianta C. Výrobek se zhotovuje v šesti krocích. Její nespornou výhodou je již zmíněná délka nástroje a další nezanedbatelnou výhodou je směr ohybů kolmý na vlákna materiálu. Nevýhodou je nevyužitý pátý krok, dále nutnost použít dva ohybníky a ne zrovna komfortní možnosti pro tvoření můstku. Kvůli příčným ohybům je u varianty C zapotřebí použít odpružené zvedáky materiálu, aby se mohl posouvat mezi jednotlivými kroky. To ovšem tvářecí nástroj prodraží. Varianta A řeší postup v nástroji založený na podélném uspořádání výstřižků na pásu plechu v šesti krocích. Velkou výhodou je, že není zapotřebí odpružených zvedáků, protože materiál se může i po ohybu posouvat po svém profilu, pokud je k tomu střižnice přizpůsobena. Další výhodou je poměrně jednoduchá tvorba můstku a použití jednoho ohybníku. Nevýhodou je potřebná délka nástroje. Uspořádání střižníků nemá varianta A úplně ideální. První dva kroky jsou zaplněny hojně, ale například pátý krok je prázdný, protože odstřižení muselo být odsunuto do kroku šestého kvůli nedostatku místa u ohybníku. Dále je zde rizikové místo mezi oválnými střižníky v kroku dva, a příčnými ustřihovacími střižníky, které tvoří můstek, v kroku tři. Varianta B s sebou nese všechny výhody a nevýhody podélného uspořádání výstřižků na pásu plechu popsaných výše. Oproti variantě A má však spoustu výhod. Podélné ostřižení součásti je zařazeno až ve třetím kroku oproti prvnímu ve variantě 47
48 NÁVRH TECHNOLOGIE VÝROBY SOUČÁSTI A, díky tomu se střižný nástroj může alespoň částečně zkrátit. Dále není v tomto návrhu žádné kritické místo, protože byl získán nějaký prostor posunutím ohybníku do mezikroku čtyři a pět. Díky tomu se navíc ohybník zkrátil. Varianta B nemá žádný nevyužitý krok a celkové rozložení střižníků a ohybníku se zdá být dobré. Spolu s dalšími výhodami se tedy jeví jako optimální varianta. Obr. 51 Zvolená varianta postupu 48
49 4 TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY V této kapitole jsou provedeny výpočty pro stříhání a ohýbání podle zvolené varianty postupu v kapitole Výpočty pro technologii stříhání - Mez pevnosti ve střihu Pro výpočet je požit vztah (2.3). Materiál DC03 má mez pevnosti Rm = MPa. Pro větší toleranci se použije pro výpočty hodnota Rm = 350 MPa. - Střižná síla Velikosti sil jednotlivých střižníku se spočítají ze vztahu (2.4). Jednotlivé obvody jsou určeny programem Inventor. Kruhový střižník Oválný střižník Ostřihovací příčný střižník Tvarový střižník Ostřihovací podélný střižník Dělící střižník Celková síla (4.1) 49
50 TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY - Stírací síla Pro výpočet je použit vztah (2.5). - Protlačovací síla Pro výpočet je použit vztah (2.6). - Celková střižná síla Celková střižná síla je součtem celkové, stírací a protlačovací síly. (4.2) - Střižná práce Pro výpočet je použit vztah (2.7). λ - Střižná vůle Pro výpočet je použit vztah (2.1). - Kontrola střižníků na otlačení Pro výpočet je použit vztah (2.8). Velikost jednotlivých ploch je určena pomocí programu Inventor. Pro střižníky s hodnotou větší jak 180 MPa je zapotřebí použít opěrnou desku. Kruhový střižník Oválný střižník -Je potřeba opěrné desky Ostřihovací příčný střižník -Je potřeba opěrné desky -Je potřeba opěrné desky 50
51 TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY Tvarový střižník -Není potřeba opěrné desky Ostřihovací podélný střižník Dělící střižník -Je potřeba opěrné desky -Je potřeba opěrné desky Z vypočtených výsledků plyne, že opěrná deska není potřeba pouze v jednom případě. Proto je možné použít jednu celistvou kalenou desku pro všechny střižníky. - Kontrola střižníku na vzpěr Pro výpočet jsou použity vztahy (2.9) a (2.10). Počítá se střižník s nejmenším průřezem, což je kruhový střižník.. - Přibližný výpočet výšky střižnice Pro výpočet je použit vztah (2.11). Pro větší bezpečnost je zvolena výška H = 45 mm 4.2 Výpočty pro technologii ohýbání - Výpočet úhlu odpružení Všechny ohyby na součásti mají stejný charakter, nicméně ohyby blíže k ose výrobku se budou počítat jako ohyb tvaru U, kdežto ohyby na krajích se spočítají jako ohyb V. K výpočtům jsou použity vztahy (2.16) a (2.17). 51
52 TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY Ohyb tvaru V Ohyb tvaru U Odpružení bude eliminováno pomocí kalibrování. - Výpočet ohybových sil Ohyb tvaru V Pro výpočet je použit vztah (2.22). Ohyb tvaru U Pro výpočet je použit vztah (2.28). Součet všech ohybových sil Kalibrační síla Pro výpočet je použit vztah (2.29). Celková ohybová síla Pro výpočet je použit vztah (2.29). (4.3) - Výpočet ohybové práce Pro výpočet je použit vztah (2.24). 52
53 TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY - Minimální poloměr ohybu Pro výpočet je použit vztah (2.18). - Maximální poloměr ohybu Pro výpočet je použit vztah (2.19). - Celková tvářecí síla Celková lisovací síla je součet síly střižné a ohybové 4.3 Určení polohy stopky [9], [11] Pro ukotvení na lisu je potřeba nástroj opatřit stopkou. Aby nedocházelo k nadměrnému opotřebení, nebo zničení nástroje, musí být stopka umístěna do působiště sil nástroje. To zaručí, že se nástroj nebude naklápět a nebude pracovat nesouměrně. Poloha těžiště sil se dá v nástroji určit buď graficky a nebo analyticky podle vztahů (4.1) a (4.2). (4.1) (4.2) X, Y hledané vzdálenosti od referenčních os k těžišti [mm] x i, y i vzdálenost těžiště obrazce k ref. osám [mm] F i střižná (ohybová) síla pro každý obrazec [N] Vzhledem k tomu, že navržená součást je symetrická, stačí vypočítat polohu těžiště v ose x, a na ose y se poloha určí přímo uprostřed nástroje. 53
54 Tab. 5 Souhrn hodnot pro výpočet těžiště x [mm] Fi [N] MKx [N.mm] Kruhový střižník Kruhový střižník Kruhový střižník Kruhový střižník Oválný střižník Oválný střižník Oválný střižník Oválný střižník Příčný střižník Příčný střižník Podélný střižník Podélný střižník Tvarový střižník Tvarový střižník Dělicí střižník Ohybník Celkem: TECHNOLOGICKÉ VÝPOČTY Obr. 52 Těžiště 54
55 5 NÁVRH TVÁŘECÍHO STROJE NÁVRH TVÁŘECÍHO STROJE Pro správné navržení tvářecího stroje je důležité vycházet ze znalostí parametrů navrženého nástroje, zejména rozměrů a celkové potřebné tvářecí síly. Vybraný stroj by měl mít jmenovitou tvářecí sílu mnohem větší, než je vypočítaná celková tvářecí síla. Dále je nutné vybrat stroj s dostatečně velkým pracovním prostorem. 5.1 Návrh typu stroje [20] Celková tvářecí síla Výstředníkové lisy jsou nejpoužívanější mechanické lisy při zpracování plechů. Pomocí výstředníku lze měnit pracovní zdvih. Na základě výše uvedených vlastností byl zvolen výstředníkový lis ŠMERAL S 160, který s celkovou hodnotou 1600 kn poskytuje dostatek jmenovité tvářecí síly. Další parametry výstředníkového lisu ŠMERAL S 160 jsou shrnuty v tabulce 6. Tab. 6 Technické údaje stroje [20] Pracovní rozsah Jmenovitá tvářecí síla kn Sevření (bez stolní desky) mm 500 Vyložení mm 400 Stůl Upínací plocha mm x 800 Tloušťka stolní desky mm 100 Beran Upínací plocha mm 860 x 520 Přestavitelnost mm 100 Zdvih stavitelný v rozmezí mm Pracovní dráha mm 5,4 Počet zdvihů min -1 40/60 Výkon hlavního motoru kw 11,0/15,0 Stroj Celkový příkon kva 23,0 Rozměry délka mm šířka mm výška mm Hmotnost kg Obr. 53 ŠMERAL S 160 [41] 55
56 NÁVRH TVÁŘECÍHO STROJE 5.2 Návrh výrobní linky Výrobní linku, která je znázorněna na obrázku 54, tvoří výstředníkový lis ŠMERAL S 160, popsaný v kapitole 5.2, dále pak odvíjecí zařízení pro svitky plechu a podávací a rovnací zařízení, které kromě rovnání materiálu zajišťuje správnou délku kroku. Jako podávací a rovnací zařízení je zvolen stroj od firmy P/A Bohemia s.r.o. s označením SS 55. Popis a technické údaje jsou zpracovány v příloze 2. Odvíjecí zařízení je zvoleno rovněž od firmy P/A Bohemia s.r.o. a nese označení SRA 1500D. Popis a technické údaje jsou zpracovány v příloze 3. Odviják Rovnačka a podavačka Výstředníkový lis Obr. 54 Schéma výrobní linky [25] 56
57 6 POPIS A FUNKCE NÁSTROJE POPIS A FUNKCE NÁSTROJE Nástroj je tvořený ze dvou částí. Horní část je připevněna k beranu lisu za pomocí stopky a vykonává pohyb. Spodní část je připevněna ke stolu lisu a pohyb nevykonává. Na obrázku 55 je zobrazena horní část navrženého sdruženého nástroje. K upínací desce je v těžišti sil připevněná stopka, v rohách desky se nacházejí kluzná pouzdra, určená pro vedení vodících sloupků. Dále je k upínací desce přišroubovaná kalená opěrná deska, o kterou jsou opřeny střižníky, ohybníky a hledáčky, a kotevní deska, do které jsou střižníky, ohybníky a hledáčky vsazeny, a ta tedy určuje jejich rozmístění v nástroji. Na krajích upínací desky jsou přimontovány závěsná oka, která slouží ke snadnější manipulaci s nástrojem. Obr. 55 Horní část nástroje Druhá, spodní část nástroje je zobrazena na obrázku 56. Je na něm vidět základní deska, do které jsou v rozích zalisovány vodící sloupky. Šroubovými spoji je k základní desce připevněna střižnice, která je opatřena propady na odpad, a ohybnice. Na střižnici jsou pak připevněny po stranách vodící lišty k vedení materiálu, a spolu s nimi je připevněna i kotevní deska. Na vstupu je k vodícím lištám připevněn vodící plech a na výstupu je přes držák k základní desce připevněn skluz, který odvádí hotové výlisky z nástroje. Také spodní část má závěsná oka. 57
58 POPIS A FUNKCE NÁSTROJE Obr. 56 Spodní část nástroje Obr. 57 Vizualizace nástroje 58
59 7 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ V této kapitole je provedeno ekonomické zhodnocení, čímž se myslí stanovení celkových nákladů na výrobu jedné součásti. Dále je cílem v této kapitole určit, při jakém počtu kusů se výroba stává ziskovou. Do výpočtů nebude zahrnut ani navržený lis, ani další navržené zařízení výrobní linky. Všechna tato zařízení jsou brána jako součást podniku. Výroba se uskuteční ve výrobní dávce, která má velikost Q = ks za rok. 7.1 Přímé náklady [30] Přímé náklady jsou takové náklady, které přímo souvisí s výrobou dané součásti. Jsou to náklady na materiál, náklady na mzdy a náklady na energie Náklady na materiál K určení nákladů na materiál je nutné určit délku plechu jednoho svitku a počet potřebných svitků. Maximální nosnost odvijáku je 700 kg. - Plocha mezikruží (7.1) D ex vnější průměr svitku [mm] D in vnitřní průměr svitku [mm] - Hmotnost svitku ρ hustota oceli [kg.mm-3] V objem svitku [mm3] b šířka svitku [mm] (7.2) - Délka jednoho svitku (7.3) L délka jednoho svitku [mm] s tloušťka plechu [mm] 59
60 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ - Počet výstřižků z jednoho svitku (7.4) e velikost můstku [mm] s velikost kroku [mm] - Počet svitku potřebný na celou sérii (7.5) - Využití materiálu (7.6) - Náklady na materiál p m cena za 1 kg materiálu (běžná cena je kolem 30 kč/kg) (7.7) - Zhodnocení odpadu (7.8) p o cena za 1 kg odpadu (běžná cena je kolem 4 kč/kg) - Celkové náklady na materiál p m cena za 1 kg materiálu (běžná cena je kolem 30 kč/kg) (7.9) - Náklady na jednu součást (7.10) p o cena za 1 kg odpadu (běžná cena je kolem 4 kg/kg) 60
61 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ Náklady na mzdy Náklady na mzdy jsou stanoveny pro jednoho pracovníka, který bude obsluhovat linku. Pracovní doba je 8 hodin. - čas na výrobu: t v = 6,5 hod - čas na kontrolu: t k = 1 hod - čas na údržbu: t u = 9,5 hod - Počet výstřižků vyrobený za hodinu n L počet zdvihů lisu [min -1 ] (7.11) - Počet součástí vyrobených za směnu (7.12) - Počet směn ke zhotovení výrobní série (7.13) - Počet hodin ke zhotovení výrobní série (7.14) - Celkové náklady na mzdy M hodinová mzda obsluhy (130 Kč) (7.15) - Jednicové náklady na mzdy (7.16) Náklady na energie Náklady na energie se stanoví z příkonů všech strojů ve výrobní lince. - Stanovení celkového příkonu všech strojů (7.17) 61
62 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ - Celková spotřebovaná energie (7.18) - Celkové náklady na energii n kwh cena za 1 kwh (7.19) - Jednicové náklady na energii (7.20) 7.2 Nepřímé náklady [23] Nepřímé náklady nelze přiřadit ke konkrétnímu nákladovému objektu. Zahrnují správní a výrobní režii a také náklady na výrobu nástroje. - Správní režie Správní režie souvisí se všemi náklady, které jsou potřebné pro správu podniku. Jsou to mzdy, nájmy energie služby a další položky, které přímo nesouvisí s výrobou. Správní režie činí 120 % z nákladů na mzdy. N mz celkové náklady na mzdy [Kč] (7.21) - Výrobní režie Správní režie souvisí se všemi náklady, které jsou spojené s výrobou. Jsou to údržba, kontrola, servis a další. Výrobní režie činí 440 % z nákladů na mzdy. N mz celkové náklady na mzdy [Kč] (7.22) - Náklady na nástroj Určení nákladů na nástroj by bylo velice obtížné určit vzhledem k složitosti nástroje. V rámci zjednodušení je cena nástroje stanovena odhadem. Na základě ceny podobných nástrojů je cena odhadnuta na. 62
63 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ 7.3 Celkové náklady Celkové náklady se určí součtem jednotlivých nákladů (7.23) - Celkové jednicové náklady (7.24) 7.4 Cena součásti a celkový zisk Celková cena součásti se určí na základě jednicových nákladů, ke kterým se připočítá zisková marže. Ta činí 50 %. - Cena součásti N cj celkové jednicové náklady [Kč] (7.25) - Tržby N c celkové náklady [Kč] (7.26) - Zisk (7.27) 7.5 Bod zvratu [22] Bod zvratu představuje takové množství vyrobených a také prodaných součástí, při kterém podnik dosáhne nulového zisku. Od tohoto množství tedy výroba začíná být výdělečná. Bodu zvratu (obr. xx) je tedy dosaženo, jestliže se tržby rovnají celkovým nákladům. Celkové náklady jsou součtem variabilních a fixních nákladů. 63
64 EKONOMICKÉ ZHODNOCENÍ - Fixní náklady N sr správní režire [Kč] N vr výrobní režie [Kč] N n náklady na nástroj [Kč] (7.28) - Variabilní náklady N mj jednicové náklady na materiál [Kč] N mzj jednicové náklady na mzdy [Kč] N ej jednicové náklady na energie[kč] (7.29) - Bod zvratu (7.30) C s cena součásti [Kč] Obr. 58 Bod zvratu Z ekonomického hodnocení vyplývá, že postup byl navržen správně a výroba se stává ziskovou při vyrobených a prodaných kusech. Ekonomické hodnocení je však provedeno pouze orientačně. 64
65 8 ZÁVĚRY ZÁVĚRY Náplní diplomové práce bylo navrhnout technologický způsob výroby pro nástěnný televizní držák. Jako polotovar byl zvolen ocelová plech z materiálu DC03 o tloušťce 2mm. Z několika navrhovaných variant výroby, jako je řezání laserem, plazmou, vodním paprskem nebo vysekávání, byla zvolena varianta s postupovým sdruženým nástrojem. Největší předností této metody je kombinace stříhání a ohýbání v jednom nástroji, a tedy snížení výrobních nákladů. Pro obě technologie byla vypracována literární studie. Dále bylo potřeba určit orientaci výstřižku na pásu plechu a uspořádání funkčních částí nástroje. Pro orientaci výstřižku se nabízely dvě varianty, podélné a příčné uspořádání. Obě varianty mají téměř stejné procento využití materiálu a jako výhodnější se jevila varianta s příčným uspořádáním, z důvodu kratšího nástroje. Pro uspořádání funkčních částí nástroje byly navrženy tři varianty. Jedna vychází právě z příčného uspořádání, kde byl zjištěn problém s tvorbou a odstřižení můstku. Dále pak dvě varianty podélného uspořádání, které jsou bezproblémové, a mají jednodušší nástroj. Z nich byla jako optimální zvolena varianta B, která je o něco kratší a má lépe rozmístěné funkční části. Dále byly provedeny výpočty a na jejich základě byl navržen nástroj a vhodný stroj. Na základě celkové tvářecí síly, která je 1 038,8 kn, byl zvolen výstředníkový lis ŠMERAL S 160. Výrobní linka je dále složena z odvijáku a podávacího a rovnacího zařízení. Správnost volby technologie nakonec prokázalo i ekonomické zhodnocení. Z něho vyplývá, že výroba se stává ziskovou po vyrobených a prodaných kusech. Výrobní cena jednoho kusu je 9,74 Kč a při stanovené roční sérii ks bude zisk podniku Kč. 65
66 SEZNAM POUŽITÝCH ZDROJŮ SEZNAM POUŽITÝCH ZDROJŮ 1. BOBČÍK, Ladislav. Střižné nástroje pro malosériovou výrobu. vyd. 1. Praha: SNTL, 1983, 213 s. 2. DVOŘÁK, Milan. Technologie II. 3. dopl. vyd. Brno: Akademické nakladatelství CERM, 2006, 238 s. ISBN DVOŘÁK, Milan. Technologie tváření: plošné a objemové tvaření. 2. vyd. Brno: CERM, 2007, 169 s. ISBN FOREJT, Milan a Miroslav PÍŠKA. Teorie obrábění, tváření a nástroje. Vyd. 1. Brno: Akademické nakladatelství CERM, 2006, 225 s. ISBN KOTOUČ, Jiří, Jan ŠANOVEC, Jan ČERMÁK a Luděk MÁDLE. Tvářecí nástroje. 1. vyd. Praha: Vydavatelství ČVUT, 1993, 349 s. ISBN LANGR, Aleš. Nekonvenční technologie výroby rovinných součástí z plechu. Brno: Vysoké učení technické v Brně, Fakulta strojního inženýrství, s., 4 přílohy, CD. Vedoucí bakalářské práce Ing. Eva Šmehlíková, Ph.D. 7. LIDMILA, Zdeněk. Teorie a technologie tváření I. Vyd. 1. Brno: Univerzita obrany, ISBN MICHNA, Štefan a Nataša NÁPRSTKOVÁ. Tváření. Vyd. 1. Ústí nad Labem: Univerzita J. E. Purkyně, 2012, 223 s. ISBN NOVOTNÝ, Josef a Zdeněk LANGER. Stříhání a další způsoby dělení kovových materiálů. Praha: SNTL - Nakladatelství technické literatury, 1980, 216 s. 10. NOVOTNÝ, Karel. Tvářecí nástroje. 1. vyd. Brno: VUT Brno, 1992, 186 s. ISBN ROMANOVSKIJ, V. Příručka pro lisování za studena. Praha: SNTL, 1959, 537 s. 12. SAMEK, Radko, Zdenek LIDMILA a Eva ŠMEHLÍKOVÁ. Speciální technologie tváření: Část II. 1. vyd. Brno: Akademické nakladatelství CERM, ISBN ŠPAČEK, Jindřich a Ladislav ŢÁK. Speciální technologie I a II: návody do cvičení - část: plošné tváření. Vyd. 1. Praha: VUT Brno, 1991, 109 s. Učební texty vysokých škol. ISBN Akademie tváření: Stříhání. MM Průmyslové spektrum [online]. Praha: Vogel Publishing [cit ]. Dostupné z: 15. CNC řezání laserem: 10 výhod, které přináší. FANUC Czech s.r.o. [online] [cit ]. Dostupné z: Co je Bod zvratu? (Variabilní náklady, fixní náklady). ParCon & Partner, v. o. s. [online] [cit ]. Dostupné z: 66
67 SEZNAM POUŽITÝCH ZDROJŮ 17. DC03 / Non-alloy quality steel. European Steel and Alloy Grades [online] [cit ]. Dostupné z: Hama nástěnný držák TV NEXT Light (3*), 200x200, bílý. HAMA spol. s r.o. [online]. [cit ]. Dostupné z: view-source: nastenny-drzak-tv-next-light x200- bily/#ctl00_webpartmanager1_gwptabcontainer1_tabcontainer1?tab=0 19. Hlavním zaměřením firmy Kontura Tools jsou normálie, lisovací nástroje a lisování plechu. KONTURA TOOLS s.r.o. [online] [cit ]. Dostupné z: Katalog obraběcích a tvařecích stojů. Ústav strojírenské technologie [online]. [cit ]. Dostupné z: Květen 2015 «Archiv. M.L. Gear Designs. Gemius SA - gemiusaudience [online]. [cit ]. Dostupné z: Lisované ocelové plechy pro automobilový průmysl i další odvětví. Evropská databanka a.s. [online]. [cit ]. Dostupné z: Nepřímé náklady. ManagementMania.com [online] [cit ]. Dostupné z: Ocelové plechy a pásy válcované za studena. ALFUN a.s. [online]. [cit ]. Dostupné z: Odvíjecí a rovnací zařízení. P/A Bohemia s.r.o. [online]. [cit ]. Dostupné z: august08.pdf/ 26. Ohýbání plechů. Netkick s.r.o. [online] [cit ]. Dostupné z: Plazma - plazmové řezání, řezání plazmou. Svářecí technika Schinkmann.cz. [online] [cit ]. Dostupné z: Plazmové řezání. HomeN [online]. [cit ]. Dostupné z: Postupové sdružené nástroje. FaM Tools [online] [cit ]. Dostupné z: Přímé náklady (Direct Costs). ManagementMania.com [online] [cit ]. Dostupné z: Řezání laserem. LASCAM systems s.r.o. [online] [cit ]. Dostupné z: Řezání vodním paprskem. AB JET spol. s r.o. [online] [cit ]. Dostupné z: 67
68 SEZNAM POUŽITÝCH ZDROJŮ 33. Řezání vodním paprskem. KSB spol. s r.o. [online]. [cit ]. Dostupné z: Střižné nástroje. FESTOOL [online]. [cit ]. Dostupné z: Technologie. Elmtrade SE [online] [cit ]. Dostupné z: Technologie plazma. BT Bear Tronic [online] [cit ]. Dostupné z: Technologie plošného tváření - Ohýbání. Katedra tváření kovů a plastů [online]. [cit ]. Dostupné z: Technologie plošného tváření - stříhání. Katedra tváření kovů a plastů [online]. [cit ]. Dostupné z: Technologie řezání vodním paprskem. WCM s.r.o. [online] [cit ]. Dostupné z: Výhody laserové technologie v průmyslových aplikacích ». Lintech [online] [cit ]. Dostupné z: Výstředníkové lisy. Šmeral Brno a.s. [online] [cit ]. Dostupné z: 68
69 SEZNAM POUŽITÝCH SYMBOLŮ A ZKRATEK Zkratka/Symbol Jednotka Popis SEZNAM POUŽITÝCH SYMBOLŮ A ZKRATEK A J střižná práce A o J ohybová práce A u J práce ohybu U A v J práce ohybu V b mm šířka pásu plechu BEP ks bod zvratu c - koeficient pro min. poloměr ohybu C s kč cena součásti C u - konstanta zohledňující tření a stav napjatosti c v - koeficient střižné vůle d mm průměr střižníku D ex mm vnější průměr svitku D in mm vnitřní průměr svitku E MPa modul pružnosti v tahu E cel kw celková spotřebovaná energie e mm velikost můstku f mm šířka okraje F co N celková ohybová síla F kal N síla kalibrovací FN kč fixní náklady F o N součet ohybových sil F ou N ohýbací síla ohybu U F ov N ohýbací síla ohybu V F s N střižná síla F s max N maximální střižná síla F t N stírací síla F tř N síla třecí F uc N celková ohybová síla tvaru U F v N vytlačovací síla F vc N celková ohybová síla ohybu V H mm tloušťka střižnice I mm 4 moment setrvačnosti v průřezu k mm délka kroku k s - koeficient stírací síly k 1 - koeficient vytlačovací síly k o - součinitel určující polohu neutrální osy L mm délka svitku l c mm délka rozvinutého tvaru l krit mm kritická délka střižníku l m mm rameno působící síly ohybu U l o mm délka ohnutého oblouku l v mm vzdálenost mezi opěrami ohybnice M o N.mm ohybový moment vnějších sil M opl N.mm ohybový moment vnitřních sil ohybu V 69
70 SEZNAM POUŽITÝCH SYMBOLŮ A ZKRATEK M ovn N.mm ohybový moment vnitřních sil ohybu U m s kg hmotnost svitku n - koeficient opotřebení nástroje N c kč celkové náklady N cj kč celkové jednicové náklady N e kč celkové náklady na energie N ej kč jednicové náklady na energie n H hod čas ke zhotovení série n L min -1 počet zdvihů lisu N m kč náklady na materiál N mc kč celkové náklady na materiál N mj kč celkové náklady na jednu součást N mz kč celkové náklady na mzdy N mzj kč jednicové náklady na mzdy N n kč náklady na nástroj n sh ks počet výstřižků vyrobených za hodinu n sm - počet směn ke zhotovení série N sr kč správní režie n ssm ks počet součástí vyrobených za směnu n v ks počet výstřižků z jednoho svitku N vr kč výrobní režie n v1 ks počet výstřižků ve válcové části střižnice O mm obvod střižníku P cel kw celkový příkon linky p m kč cena za 1 kg materiálu p o kč cena za 1 kg odpadu Q ks výrobní série q MPa kalibrační tlak q c ks počet svitků potřebný na sérii R mm poloměr ohybu R e MPa mez kluzu Rm MPa mez pevnosti v tahu r m mm poloměr zaoblení ohybnice R max mm maximální poloměr ohybu R min mm minimální poloměr ohybu r o mm poloměr zaoblení ohybníku s mm tloušťka materiálu S k mm 2 plocha kolmém průmětu ohybníku S M mm2 plocha mezikruží svitku s p mm 2 plocha pásu plechu S s mm 2 plocha střižníku s v mm 2 plocha výstřižku T c kč tržby t k hod čas na kontrolu t u hod čas na údržbu t v hod čas na výrobu V mm 3 objem svitku v mm střižná vůle 70
71 SEZNAM POUŽITÝCH SYMBOLŮ A ZKRATEK VN kč variabilní náklady V o kč zhodnocení odpadu X mm souřadnice působiště výslednice sil x - součinitel posunutí neutrální plochy Z c kč zisk α úhel ohybu β úhel odpružení ε tmax mm poměrná deformace η % využití materiálu λ - součinitel plnosti diagramu ρ mm poloměr neutrální osy σ MPa napětí na dosedací ploše střižníku σ1 MPa tahové napětí τ s MPa střižný odpor 71
72 SEZNAM PŘÍLOH SEZNAM PŘÍLOH Příloha 1 Tabulka pro volbu můstku a okraje plechu Příloha 2 Technické údaje rovnačky SS 55 Příloha 3 Technické údaje odvijáku SRA 400D Výkresová dokumentace 72
73 PŘÍLOHY Tabulka pro volbu můstku a okraje plechu [13] Příloha 1 73
74 PŘÍLOHY Technické údaje rovnačky SS 55 [25] Příloha 2 74
75 PŘÍLOHY Technické údaje odvijáku SRA 400D [25] Příloha 3 75
Stroje - nástroje. nástroje - ohýbadla. stroje - lisy. (hydraulický lis pro automobilový průmysl)
Poznámka: tyto materiály slouží pouze pro opakování STT žáků SPŠ Na Třebešíně, Praha 10; s platností do r. 2016 v návaznosti na platnost norem. Zákaz šíření a modifikace materiálů. Děkuji Ing. D. Kavková
Lisovací nástroje. Stříhání
Lisovací nástroje Podle počtu pracovních úkonů při jednom zdvihu jsou lisovací nástroje: - Jednoduché při každém zdvihu beranu lisu je zhotoven výrobek. Např. k vystřižení jednoduchého tvaru na jeden krok.
TVÁŘENÍ ZA STUDENA LISOVÁNÍ
TVÁŘENÍ ZA STUDENA LISOVÁNÍ je takové při kterém se nepřesáhne teplota Tváření plošné při kterém výlisek nemění svoji tloušťku Tváření objemové při kterém objem ( jaký tam vložíme ) polotovaru zůstane
LISOVÁNÍ. Autor: Vítek P o k o r n ý
LISOVÁNÍ STŘIHACÍ NÁSTROJE (střihadla) Autor: Vítek P o k o r n ý Škola: Hotelová škola, Obchodní akademie a Střední průmyslová škola Teplice, Benešovo náměstí 1, příspěvková organizace Kód: VY_32_INOVACE_STT_984
STŘIHÁNÍ. Lisování TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM SOCIÁLNÍM FONDEM, STÁTNÍM ROZPOČTEM ČESKÉ REPUBLIKY A ROZPOČTEM HLAVNÍHO MĚSTA PRAHY.
STŘEDNÍ PRŮMYSLOVÁ ŠKOLA, Praha 10, Na Třebešíně 2299 příspěvková organizace zřízená HMP Lisování STŘIHÁNÍ TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM SOCIÁLNÍM FONDEM, STÁTNÍM ROZPOČTEM ČESKÉ REPUBLIKY
Technologické procesy (Tváření)
Otázky a odpovědi Technologické procesy (Tváření) 1) Co je to plasticita kovů Schopnost zůstat neporušený po deformaci 2) Jak vzniká plastická deformace Nad mezi kluzu 3) Co jsou to dislokace Porucha krystalové
Stroje - nástroje. (hydraulický lis vystřihovací)
Poznámka: tyto materiály slouží pouze pro opakování STT žáků SPŠ Na Třebešíně, Praha 10; s platností do r. 2016 v návaznosti na platnost norem. Zákaz šíření a modifikace materiálů. Děkuji Ing. D. Kavková
Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT. Tváření. Název: Ing. Kubíček Miroslav. Autor: Číslo: VY_32_INOVACE_20 13 Anotace:
Střední průmyslová škola a Vyšší odborná škola technická Brno, Sokolská 1 Šablona: Název: Téma: Autor: Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Tváření Ohýbání Ing. Kubíček Miroslav Číslo: VY_32_INOVACE_20
Tváření kovů za studena
Tváření kovů za studena Tváření kovů za studena Tento způsob tváření se často nazývá lisovací technika Mezi základní práce v lisovací technice patří: a) stříhání b) prostřihování c) vystřihování d) ohýbání
Konstrukce ohýbacích nástrojů
Střední průmyslová škola a Vyšší odborná škola technická Brno, Sokolská 1 Šablona: Název: Téma: Autor: Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Tváření Konstrukce ohýbacích nástrojů Ing. Kubíček
TVÁŘENÍ KOVŮ Cíl tváření: dát polotovaru požadovaný tvar a rozměry
TVÁŘENÍ KOVŮ Cíl tváření: dát polotovaru požadovaný tvar a rozměry získat výhodné mechanické vlastnosti ve vztahu k funkčnímu uplatnění tvářence Výhody tváření : vysoká produktivita práce automatizace
Konstrukce tažných nástrojů
Střední průmyslová škola a Vyšší odborná škola technická Brno, Sokolská 1 Šablona: Název: Téma: Autor: Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Tváření Konstrukce tažných nástrojů Ing. Kubíček Miroslav
ZPRÁVA Z PRŮMYSLOVÉ PRAXE
ZPRÁVA Z PRŮMYSLOVÉ PRAXE Číslo projektu CZ.1.07/2.4.00/31.0170 Název projektu Vytváření nových sítí a posílení vzájemné spolupráce v oblasti inovativního strojírenství Jméno a adresa firmy RONELT, Výpusta
ABSTRAKT ABSTRACT. KOŠŤÁL Ivo: Výroba závěsu dveří ohýbáním.
1 2 ABSTRAKT KOŠŤÁL Ivo: Výroba závěsu dveří ohýbáním. ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
ZÁKLADNÍ PŘÍPADY NAMÁHÁNÍ
7. cvičení ZÁKLADNÍ PŘÍPADY NAMÁHÁNÍ V této kapitole se probírají výpočty únosnosti průřezů (neboli posouzení prvků na prostou pevnost). K porušení materiálu v tlačených částech průřezu dochází: mezní
Základy stavby výrobních strojů Tvářecí stroje I
STANOVENÍ SIL A PRÁCE PŘI P I TVÁŘEN ENÍ Většina výpočtů pro stanovení práce a sil pro tváření jsou empirické vzorce, které jsou odvozeny z celé řady experimentálních měření. Faktory, které ovlivňují velikost
Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT. Tváření. Název: Určení těžiště střižných sil,funkční rozměry nástrojů pro střih Ing.
Střední průmyslová škola a Vyšší odborná škola technická Brno, Sokolská 1 Šablona: Název: Téma: Autor: Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Tváření Určení těžiště střižných sil,funkční rozměry
Navrhování konstrukcí z korozivzdorných ocelí
Navrhování konstrukcí z korozivzdorných ocelí Marek Šorf Seminář Navrhování konstrukcí z korozivzdorných ocelí 27. září 2017 ČVUT Praha 1 Obsah 1. část Ing. Marek Šorf Rozdíl oproti navrhování konstrukcí
Střední průmyslová škola strojírenská a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky, Kolín IV, Heverova 191
Název školy Název projektu Registrační číslo projektu Autor Název šablony Střední průmyslová škola strojírenská a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky, Kolín IV, Heverova 191 Modernizace výuky
TECHNOLOGIČNOST KONSTRUKCE TVÁŘENÝCH SOUČÁSTÍ TECHNOLOGICAL STRUCTURES FORMED PARTS
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY TECHNOLOGIČNOST
PROTAHOVÁNÍ A PROTLAČOVÁNÍ
Poznámka: tyto materiály slouží pouze pro opakování STT žáků SPŠ Na Třebešíně, Praha 10; s platností do r. 2016 v návaznosti na platnost norem. Zákaz šíření a modifikace těchto materiálů. Děkuji Ing. D.
VÝROBA SOUČÁSTI Z DRÁTU
VÝROBA SOUČÁSTI Z DRÁTU THE MANUFACTURING OF COMPONENT FROM WIRE BAKALÁŘSKÁ PRÁCE BACHELOR'S THESIS AUTOR PRÁCE AUTHOR Hana Elisabetha PECINOVÁ VEDOUCÍ PRÁCE SUPERVISOR Ing. Eva PETERKOVÁ, Ph.D. BRNO 2014
NÁVRH OHÝBACÍHO NÁSTROJE PRO U-OHYB PLECHU
NÁVRH OHÝBACÍHO NÁSTROJE PRO U-OHYB PLECHU DESIGN OF A BENDING TOOL FOR U-BENDING OF SHEET METAL BAKALÁŘSKÁ PRÁCE BACHELOR THESIS AUTOR PRÁCE AUTHOR Ing. Lenka KYSELÁ VEDOUCÍ PRÁCE SUPERVISOR doc. Ing.
6. Geometrie břitu, řezné podmínky. Abychom mohli určit na nástroji jednoznačně jeho geometrii, zavádíme souřadnicový systém tvořený třemi rovinami:
6. Geometrie břitu, řezné podmínky Abychom mohli určit na nástroji jednoznačně jeho geometrii, zavádíme souřadnicový systém tvořený třemi rovinami: Základní rovina Z je rovina rovnoběžná nebo totožná s
TEORIE TVÁŘENÍ. Lisování
STŘEDNÍ PRŮMYSLOVÁ ŠKOLA, Praha 10, Na Třebešíně 2299 příspěvková organizace zřízená HMP Lisování TEORIE TVÁŘENÍ TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM SOCIÁLNÍM FONDEM, STÁTNÍM ROZPOČTEM ČESKÉ REPUBLIKY
BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA KONZOLY
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY VÝROBA VENTILOVÉHO SEDLA PRODUCTION OF THE VALVE SEAT
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA VENTILOVÉHO
VÝROBA SOUČÁSTI TECHNOLOGIÍ OHÝBÁNÍ
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA SOUČÁSTI
Příloha č. 1. Pevnostní výpočty
Příloha č. 1 Pevnostní výpočty Pevnostní výpočty navrhovaného CKT byly provedeny podle normy ČSN 69 0010 Tlakové nádoby stabilní. Technická pravidla. Vzorce a texty v této příloze jsou převzaty z této
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY NÁVRH LISOVACÍHO NÁSTROJE PRO SOUČÁST Z PLECHU PROPOSAL PRESSING TOOL FOR SHEET METAL PART
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY O TECHNOLOGY AKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE ACULTY O MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE O MANUACTURING TECHNOLOGY NÁVRH LISOVACÍHO
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA DÍLCŮŮ
LOGO. Struktura a vlastnosti pevných látek
Struktura a vlastnosti pevných látek Rozdělení pevných látek (PL): monokrystalické krystalické Pevné látky polykrystalické amorfní Pevné látky Krystalické látky jsou charakterizovány pravidelným uspořádáním
VÝROBA SOUČÁSTI "DRŽÁK PRO LIŠTU ZÁVĚSŮ"
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA SOUČÁSTI
VÝROBA DRŽÁKU ANTÉNY SDRUŽENÝM NÁSTROJEM
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA DRŽÁKU
Posouzení trapézového plechu - VUT FAST KDK Ondřej Pešek Draft 2017
Posouzení trapézového plechu - UT FAST KDK Ondřej Pešek Draft 017 POSOUENÍ TAPÉOÉHO PLECHU SLOUŽÍCÍHO JAKO TACENÉ BEDNĚNÍ Úkolem je posoudit trapézový plech typu SŽ 11 001 v mezním stavu únosnosti a mezním
φ φ d 3 φ : 5 φ d < 3 φ nebo svary v oblasti zakřivení: 20 φ
KONSTRUKČNÍ ZÁSADY, kotvení výztuže Minimální vnitřní průměr zakřivení prutu Průměr prutu Minimální průměr pro ohyby, háky a smyčky (pro pruty a dráty) φ 16 mm 4 φ φ > 16 mm 7 φ Minimální vnitřní průměr
NÁVRH VÝZTUŽE ŽELEZOBETONOVÉHO VAZNÍKU S MALÝM OTVOREM
NÁVRH VÝZTUŽE ŽELEZOBETONOVÉHO VAZNÍKU S MALÝM OTVOREM Předmět: Vypracoval: Modelování a vyztužování betonových konstrukcí ČVUT v Praze, Fakulta stavební Katedra betonových a zděných konstrukcí Thákurova
Ing. Jan BRANDA PRUŽNOST A PEVNOST
Ing. Jan BRANDA PRUŽNOST A PEVNOST Výukový text pro učební obor Technik plynových zařízení Vzdělávací oblast RVP Plynová zařízení a Tepelná technika (mechanika) Pardubice 013 Použitá literatura: Technická
1 TVÁŘENÍ. Tváření se provádí : klidným působením sil (válcováním, lisováním), rázem (kování za studena a za tepla).
1 TVÁŘENÍ Mechanické zpracování kovů, při kterém se působením vnějších sil mění tvar předmětů, aniž se poruší materiál dochází k tvalému přemisťování částic hmoty. Tváření se provádí : klidným působením
VÝROBA SOUČÁSTI Z PLECHU - "VANEČKA"
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA SOUČÁSTI
Bending tool for conduit box
Středoškolská technika 2014 Setkání a prezentace prací středoškolských studentů na ČVUT Ohýbací nástroj na elektroinstalační krabice Bending tool for conduit box Petr Žádník, Tomáš Pařez, Richard Potůček,
VÝROBA KOTEVNÍHO PRVKU
VÝROBA KOTEVNÍHO PRVKU MANUFACTURING OF WALL CLAMP BAKALÁŘSKÁ PRÁCE BACHELOR'S THESIS AUTOR PRÁCE AUTHOR MICHAL MALEČEK VEDOUCÍ PRÁCE SUPERVISOR Ing. KAMIL PODANÝ, Ph.D. BRNO 2013 Vysoké učení technické
PŘEVODY S OZUBENÝMI KOLY
PŘEVODY S OZUBENÝMI KOLY Vysoká škola technická a ekonomická v Českých Budějovicích Institute of Technology And Business In České Budějovice Tento učební materiál vznikl v rámci projektu "Integrace a podpora
NAUKA O MATERIÁLU I. Zkoušky mechanické. Přednáška č. 04: Zkoušení materiálových vlastností I
NAUKA O MATERIÁLU I Přednáška č. 04: Zkoušení materiálových vlastností I Zkoušky mechanické Autor přednášky: Ing. Daniela ODEHNALOVÁ Pracoviště: TUL FS, Katedra materiálu ZKOUŠENÍ mechanických vlastností
Statika 2. Vybrané partie z plasticity. Miroslav Vokáč 2. prosince ČVUT v Praze, Fakulta architektury.
ocelových 5. přednáška Vybrané partie z plasticity Miroslav Vokáč miroslav.vokac@klok.cvut.cz ČVUT v Praze, Fakulta architektury 2. prosince 2015 Pracovní diagram ideálně pružného materiálu ocelových σ
Požadavky na technické materiály
Základní pojmy Katedra materiálu, Strojní fakulta Technická univerzita v Liberci Základy materiálového inženýrství pro 1. r. Fakulty architektury Doc. Ing. Karel Daďourek, 2010 Rozdělení materiálů Požadavky
Různé druhy spojů a spojovací součásti (rozebíratelné spoje)
Různé druhy spojů a spojovací součásti (rozebíratelné spoje) Kolíky, klíny, pera, pojistné a stavěcí kroužky, drážkování, svěrné spoje, nalisování aj. Nýty, nýtování, příhradové ocelové konstrukce. Ovládací
Teorie prostého smyku se v technické praxi používá k výpočtu styků, jako jsou nýty, šrouby, svorníky, hřeby, svary apod.
Výpočet spojovacích prostředků a spojů (Prostý smyk) Průřez je namáhán na prostý smyk: působí-li na něj vnější síly, jejichž účinek lze ekvivalentně nahradit jedinou posouvající silou T v rovině průřezu
Zpráva o průběhu přijímacího řízení na vysokých školách dle Vyhlášky MŠMT č. 343/2002 a její změně 276/2004 Sb. na ak. rok 2016/2017 FS ČVUT v Praze
Zpráva o průběhu přijímacího řízení na vysokých školách dle Vyhlášky MŠMT č. 4/2002 a její změně 276/2004 Sb. na ak. rok 2016/2017 FS ČVUT v Praze 1. Informace o přijímacích zkouškách Studijní program:
UNIVERZÁLNÍ NÁSTROJ PRO VÝROBU DRŽÁKU VERSATILE TOOL FOR THE PRODUCTION OF HOLDER
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY UNIVERZÁLNÍ
TVÁŘENÍ. Objemové a plošné tváření
TVÁŘENÍ Objemové a plošné tváření Základní druhy tváření Tváření beztřískové zpracování kovů. Objemové tváření dojde k výrazné změně tvaru a zvětšení plochy původního polotovaru za studena nebo po ohřevu.
Namáhání na tah, tlak
Namáhání na tah, tlak Pro namáhání na tah i tlak platí stejné vztahy a rovnice. Velikost normálového napětí v tahu, resp. tlaku vypočítáme ze vztahu: resp. kde je napětí v tahu, je napětí v tlaku (dále
BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFAKTURING TECHNOLOGI VÝROBA SOUČÁSTI
Experimentální zjišťování charakteristik kompozitových materiálů a dílů
Experimentální zjišťování charakteristik kompozitových materiálů a dílů Dr. Ing. Roman Růžek Výzkumný a zkušební letecký ústav, a.s. Praha 9 Letňany ruzek@vzlu.cz Základní rozdělení zkoušek pro ověření
Princip průtlačníku průtlačnice protlačovadla
Poznámka: tyto materiály slouží pouze pro opakování STT žáků SPŠ Na Třebešíně, Praha 10; s platností do r. 2016 v návaznosti na platnost norem. Zákaz šíření a modifikace materiálů. Děkuji Ing. D. Kavková
NÁVRH VÝROBY BRZDOVÉHO KOTOUČE VYRÁBĚNÉHO TECHNOLOGIÍ STŘÍHÁNÍ
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY NÁVRH VÝROBY
Materiálové vlastnosti: Poissonův součinitel ν = 0,3. Nominální mez kluzu (ocel S350GD + Z275): Rozměry průřezu:
Řešený příklad: Výpočet momentové únosnosti ohýbaného tenkostěnného C-profilu dle ČSN EN 1993-1-3. Ohybová únosnost je stanovena na základě efektivního průřezového modulu. Materiálové vlastnosti: Modul
Stěnové nosníky. Obr. 1 Stěnové nosníky - průběh σ x podle teorie lineární pružnosti.
Stěnové nosníky Stěnový nosník je plošný rovinný prvek uložený na podporách tak, že prvek je namáhán v jeho rovině. Porovnáme-li chování nosníků o výškách h = 0,25 l a h = l, při uvažování lineárně pružného
Prvky betonových konstrukcí BL01 3. přednáška
Prvky betonových konstrukcí BL01 3. přednáška Mezní stavy únosnosti - zásady výpočtu, předpoklady řešení. Navrhování ohýbaných železobetonových prvků - modelování, chování a způsob porušení. Dimenzování
BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA KOTEVNÍHO
KOVÁNÍ. Polotovary vyráběné tvářením za tepla
Poznámka: tyto materiály slouží pouze pro opakování STT žáků SPŠ Na Třebešíně, Praha 10; s platností do r. 2016 v návaznosti na platnost norem. Zákaz šíření a modifikace těchto materiálů. Děkuji Ing. D.
VÝROBA SOUČÁSTI GARÁŽOVÉHO AUTOMATICKÉHO ZAMYKÁNÍ SDRUŽENÝM NÁSTROJEM
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY O TECHNOLOGY AKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE ACULTY O MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE O MANUACTURING TECHNOLOGY VÝROBA SOUČÁSTI
Vlastnosti a zkoušení materiálů. Přednáška č.4 Úvod do pružnosti a pevnosti
Vlastnosti a zkoušení materiálů Přednáška č.4 Úvod do pružnosti a pevnosti Teoretická a skutečná pevnost kovů Trvalá deformace polykrystalů začíná při vyšším napětí než u monokrystalů, tj. hodnota meze
Příloha-výpočet motoru
Příloha-výpočet motoru 1.Zadané parametry motoru: vrtání d : 77mm zdvih z: 87mm kompresní poměr ε : 10.6 atmosférický tlak p 1 : 98000Pa teplota nasávaného vzduchu T 1 : 353.15K adiabatický exponent κ
Klopením rozumíme ztrátu stability při ohybu, při které dojde k vybočení prutu z roviny jeho prvotního ohybu (viz obr.). Obr.
. cvičení Klopení nosníků Klopením rozumíme ztrátu stability při ohybu, při které dojde k vybočení prutu z roviny jeho prvotního ohybu (viz obr.). Obr. Ilustrace klopení Obr. Ohýbaný prut a tvar jeho ztráty
HOBLOVÁNÍ A OBRÁŽENÍ
1 HOBLOVÁNÍ A OBRÁŽENÍ Hoblování je obrábění jednobřitým nástrojem, hlavní pohyb přímočarý vratný koná obvykle obrobek. Vedlejší pohyb (posuv) přerušovaný a kolmý na hlavní pohyb koná nástroj. Obrážení
Prvky betonových konstrukcí BL01 3. přednáška
Prvky betonových konstrukcí BL01 3. přednáška Mezní stavy únosnosti - zásady výpočtu, předpoklady řešení. Navrhování ohýbaných železobetonových prvků - modelování, chování a způsob porušení. Dimenzování
Prvky betonových konstrukcí BL01 6 přednáška. Dimenzování průřezů namáhaných posouvající silou prvky se smykovou výztuží, Podélný smyk,
Prvky betonových konstrukcí BL01 6 přednáška Dimenzování průřezů namáhaných posouvající silou prvky se smykovou výztuží, Podélný smyk, Způsoby porušení prvků se smykovou výztuží Smyková výztuž přispívá
Válcování. Zpracovala: Ing. Petra Řezáčová. Šance pro všechny CZ.1.07/1.2.06/
Válcování Zpracovala: Ing. Petra Řezáčová Princip Ztuhlé ocelové ingoty o hmotnosti kolem 10 t se prohřívají v hlubinných pecích na teplotu tváření kolem 1100 C a válcují se na předvalky. Z těch se pak
BIOMECHANIKA DYNAMIKA NEWTONOVY POHYBOVÉ ZÁKONY, VNITŘNÍ A VNĚJŠÍ SÍLY ČASOVÝ A DRÁHOVÝ ÚČINEK SÍLY
BIOMECHANIKA DYNAMIKA NEWTONOVY POHYBOVÉ ZÁKONY, VNITŘNÍ A VNĚJŠÍ SÍLY ČASOVÝ A DRÁHOVÝ ÚČINEK SÍLY ROTAČNÍ POHYB TĚLESA, MOMENT SÍLY, MOMENT SETRVAČNOSTI DYNAMIKA Na rozdíl od kinematiky, která se zabývala
BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA KOTVÍCÍ
1-beran 2-stůl 3-stojan (rám) 4-klika 5-ojnice 6-setrvačník 7-tvářené těleso 1,4,5-klikový mechanismus
MECHANICKÉ LISY Mechanické lisy patří mezi nejvíce používané tvářecí stroje. Jejich nevýhodou je největší tvářecí síla, které dosáhnou až těsně u dolní úvrati (DÚ). Lis může být zatížen pouze tak velkou
VYZTUŽOVÁNÍ PORUCHOVÝCH OBLASTÍ ŽELEZOBETONOVÉ KONSTRUKCE: NÁVRH VYZTUŽENÍ ŽELEZOBETONOVÉHO VAZNÍKU S MALÝM OTVOREM
VYZTUŽOVÁNÍ PORUCHOVÝCH OBLASTÍ ŽELEZOBETONOVÉ KONSTRUKCE: NÁVRH VYZTUŽENÍ ŽELEZOBETONOVÉHO VAZNÍKU S MALÝM OTVOREM Projekt: Dílčí část: Vypracoval: Vyztužování poruchových oblastí železobetonové konstrukce
Fakulta strojního inženýrství VUT v Brně 2007/2008. Bc. Petr Pustějovský DIPLOMOVÁ PRÁCE - 1 -
- 1 - ABSTRAKT PUSTĚJOVSKÝ Petr: Výroba ochranného krytu sdruženým nástrojem Projekt vypracovaný v rámci inženýrského studia oboru N2307-00 předkládá návrh technologie výroby součásti z ocelového plechu
Tváření. produktivní metody výroby polotovarů a hotových výrobků, které se dají dobře mechanizovat i automatizovat (velká výkonnost, minimální odpad)
Poznámka: tyto materiály slouží pouze pro opakování STT žáků SPŠ Na Třebešíně, Praha 10; s platností do r. 2016 v návaznosti na platnost norem. Zákaz šíření a modifikace materiálů. Děkuji Ing. D. Kavková
VÝROBA KLOUBU SKLÁDACÍHO METRU
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STROJNÍHO INŽENÝRSTVÍ ÚSTAV STROJÍRENSKÉ TECHNOLOGIE FACULTY OF MECHANICAL ENGINEERING INSTITUTE OF MANUFACTURING TECHNOLOGY VÝROBA KLOUBU
10.1. Spoje pomocí pera, klínu. hranolového tvaru (u klínů se skosením na jedné z ploch) kombinaci s jinými druhy spojů a uložení tak, aby
Cvičení 10. - Spoje pro přenos kroutícího momentu z hřídele na náboj 1 Spoje pro přenos kroutícího momentu z hřídele na náboj Zahrnuje širokou škálu typů a konstrukcí. Slouží k přenosu kroutícího momentu
Nelineární problémy a MKP
Nelineární problémy a MKP Základní druhy nelinearit v mechanice tuhých těles: 1. materiálová (plasticita, viskoelasticita, viskoplasticita,...) 2. geometrická (velké posuvy a natočení, stabilita konstrukcí)
Zkouška rázem v ohybu. Autor cvičení: prof. RNDr. B. Vlach, CSc; Ing. Petr Langer. Jméno: St. skupina: Datum cvičení:
BUM - 6 Zkouška rázem v ohybu Autor cvičení: prof. RNDr. B. Vlach, CSc; Ing. Petr Langer Jméno: St. skupina: Datum cvičení: Úvodní přednáška: 1) Vysvětlete pojem houževnatost. 2) Popište princip zkoušky
Nauka o materiálu. Přednáška č.2 Poruchy krystalické mřížky
Nauka o materiálu Přednáška č.2 Poruchy krystalické mřížky Opakování z minula Materiál Degradační procesy Vnitřní stavba atomy, vazby Krystalické, amorfní, semikrystalické Vlastnosti materiálů chemické,
ZPRÁVA Z PRŮMYSLOVÉ PRAXE
ZPRÁVA Z PRŮMYSLOVÉ PRAXE Číslo projektu CZ.1.07/2.4.00/31.0170 Název projektu Vytváření nových sítí a posílení vzájemné spolupráce v oblasti inovativního strojírenství Jméno a adresa firmy RONELT, Výpusta
VY_52_INOVACE_H 01 31
Název a adresa školy: Střední škola průmyslová a umělecká, Opava, příspěvková organizace, Praskova 399/8, Opava, 74601 Název operačního programu: OP Vzdělávání pro konkurenceschopnost, oblast podpory 1.5
ZPRÁVA Z PRŮMYSLOVÉ PRAXE
ZPRÁVA Z PRŮMYSLOVÉ PRAXE Číslo projektu CZ.1.07/2.4.00/31.0170 Název projektu Vytváření nových sítí a posílení vzájemné spolupráce v oblasti inovativního strojírenství Jméno a adresa firmy RONELT, Výpusta
09 Zpracování plechu. quantum WBS 135 Kvalitní multifunkční svěrák s nožním pedálem pro bezpečné a rychlé upínání.
09 Ruční stolní lis Univerzální svěrák Pákové nůžky na plech Ruční ohýbačky plechu Ruční zakružovačky plechu Elektrické zakružovačky plechu Signovačky 09 quantum WBS 135 Kvalitní multifunkční svěrák s
Pružnost a pevnost (132PRPE) Písemná část závěrečné zkoušky vzorové otázky a příklady. Část 1 - Test
Pružnost a pevnost (132PRPE) Písemná část závěrečné zkoušky vzorové otázky a příklady Povolené pomůcky: psací a rýsovací potřeby, kalkulačka (nutná), tabulka průřezových charakteristik, oficiální přehled
A mez úměrnosti B mez pružnosti C mez kluzu (plasticity) P vznik krčku na zkušebním vzorku, smluvní mez pevnosti σ p D přetržení zkušebního vzorku
1. Úlohy a cíle teorie plasticity chopnost tuhých těles deformovat se působením vnějších sil a po odnětí těchto sil nabývat původního tvaru a rozměrů se nazývá pružnost. 1.1 Plasticita, pracovní diagram
12. Struktura a vlastnosti pevných látek
12. Struktura a vlastnosti pevných látek Osnova: 1. Látky krystalické a amorfní 2. Krystalová mřížka, příklady krystalových mřížek 3. Poruchy krystalových mřížek 4. Druhy vazeb mezi atomy 5. Deformace
Stanovení požární odolnosti. Přestup tepla do konstrukce v ČSN EN
Stanovení požární odolnosti NAVRHOVÁNÍ OCELOVÝCH KONSTRUKCÍ NA ÚČINKY POŽÁRU ČSN EN 1993-1-2 Ing. Jiří Jirků Ing. Zdeněk Sokol, Ph.D. Prof. Ing. František Wald, CSc. 1 2 Přestup tepla do konstrukce v ČSN
OVMT Mechanické zkoušky
Mechanické zkoušky Mechanickými zkouškami zjišťujeme chování materiálu za působení vnějších sil, tzn., že zkoumáme jeho mechanické vlastnosti. Některé mechanické vlastnosti materiálu vyjadřují jeho odpor
Šroubovaný přípoj konzoly na sloup
Šroubovaný přípoj konzoly na sloup Připojení konzoly IPE 180 na sloup HEA 220 je realizováno šroubovým spojem přes čelní desku. Sloup má v místě přípoje vyztuženou stojinu plechy tloušťky 10mm. Pro sloup
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA STAVEBNÍ ÚSTAV BETONOVÝCH A ZDĚNÝCH KONSTRUKCÍ FACULTY OF CIVIL ENGINEERING INSTITUTE OF CONCRETE AND MASONRY STRUCTURES ŽELEZOBETONOVÁ
MENDELOVA UNIVERZITA V BRNĚ AGRONOMICKÁ FAKULTA DIPLOMOVÁ PRÁCE
MENDELOVA UNIVERZITA V BRNĚ AGRONOMICKÁ FAKULTA DIPLOMOVÁ PRÁCE BRNO 2018 RADEK ŠŤASTNÝ Mendelova univerzita v Brně Agronomická fakulta Ústav techniky a automobilové dopravy Konstrukce lisovacího nástroje
Výpočet skořepiny tlakové nádoby.
Václav Slaný BS design Bystřice nad Pernštejnem 1 Výpočet skořepiny tlakové nádoby. Úvod Indukční průtokoměry mají ve své podstatě svařovanou konstrukci základního tělesa. Její pevnost se musí posuzovat
Teorie tkaní. Modely vazného bodu. M. Bílek
Teorie tkaní Modely vazného bodu M. Bílek 2016 Základní strukturální jednotkou tkaniny je vazný bod, tj. oblast v okolí jednoho zakřížení osnovní a útkové nitě. Proces tkaní tedy spočívá v tvorbě vazných
Vzpěr, mezní stav stability, pevnostní podmínky pro tlak, nepružný a pružný vzpěr Ing. Jaroslav Svoboda
Střední průmyslová škola a Vyšší odborná škola technická Brno, Sokolská 1 Šablona: Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím ICT Název: Téma: Autor: Číslo: Anotace: Mechanika, pružnost pevnost Vzpěr,
NAMÁHÁNÍ NA KRUT NAMÁHÁNÍ NA KRUT
Φd Předmět: Ročník: Vytvořil: Datum: MECHANIKA DRUHÝ ŠČERBOVÁ M. PAVELKA V. 8. KVĚTNA 2013 Název zpracovaného celku: NAMÁHÁNÍ NA KRUT NAMÁHÁNÍ NA KRUT KRUT KRUHOVÝCH PRŮŘEZŮ Součást je namáhána na krut
Kluzné prvky nenáročné na údržbu. Změny vyhrazeny D99
Kluzné prvky nenáročné na údržbu D99 Kluzné prvky nenáročné na údržbu Popis Kluzné prvky nenáročné na údržbu se používají převážně ve výrobě nástrojů a ve strojírenství pro lineární rotační kluzné pohyby.
Rovnání a ohýbání tažnost houževnatost. Pochod rovnání strojní ruční. Zámečnické kladivo Dřevěné palice Rovnací desky Úder kladivem:
Rovnání a ohýbání Rovnáním a ohýbáním lze měnit tvar polotovaru působením vnějších sil bez vzniku třísek. Konají se jak za studena, tak i za tepla. Lze rovnat a ohýbat materiály, které mají dostatečnou
1 Použité značky a symboly
1 Použité značky a symboly A průřezová plocha stěny nebo pilíře A b úložná plocha soustředěného zatížení (osamělého břemene) A ef účinná průřezová plocha stěny (pilíře) A s průřezová plocha výztuže A s,req
TAŽENÍ. Lisování TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM SOCIÁLNÍM FONDEM, STÁTNÍM ROZPOČTEM ČESKÉ REPUBLIKY A ROZPOČTEM HLAVNÍHO MĚSTA PRAHY.
STŘEDNÍ PRŮMYSLOVÁ ŠKOLA, Praha 10, Na Třebešíně 2299 příspěvková organizace zřízená HMP Lisování TAŽENÍ TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM SOCIÁLNÍM FONDEM, STÁTNÍM ROZPOČTEM ČESKÉ REPUBLIKY A