IMUNITNÍ SYSTÉM OBRATLOVCŮ - MATKA PLOD / MLÁDĚ VÝVOJ IMUNITNÍHO SYSTÉMU OBRATLOVCŮ CHARAKTERISTUIKA IMUNITNÍHO SYSTÉMU OBRATLOVCU
|
|
- Karolína Kolářová
- před 8 lety
- Počet zobrazení:
Transkript
1 IMUNITNÍ SYSTÉM OBRATLOVCŮ - SROVNÁVACÍ IMUNOLOGIE IMUNOLOGICKÉ VZTAHY MATKA PLOD / MLÁDĚ (FYLOGENEZE A ONTOGENEZE IMUNITNÍHO SYSTÉMU) CHARAKTERISTUIKA IMUNITNÍHO SYSTÉMU OBRATLOVCU Imunitní systém obratlovců charakterizuje především: organizace lymfoidní tkáně mezenchymálního původu existence molekul imunoglobulinové superrodiny mechanismy rekombinace genů pro diverzitu Lymfatické orgány primární sekundární Soubor buněk imunitního systému Charakteristické molekuly nespecifické specifické - imunoglobuliny VÝVOJ IMUNITNÍHO SYSTÉMU OBRATLOVCŮ SPOLEČNÉ RYSY primární a sekundární lymfatické orgány specifická imunita, MHC, receptory pro antigen, protilátky slizniční imunitní systém ODLIŠNÉ (VÝVOJOVÉ) RYSY charakter a lokalizace primárních lymfatických orgánů zastoupení sekundárních lymfatických orgánů rozvoj imunitního systému sliznic subpopulace lymfocytů míra variability vazebného místa pro antigen izotypová charakteristika protilátek další zvláštnosti (schopnost odpovídat za snížené teploty)
2 Lymfatické orgány u obratlovců kruhoústí ryby plazi ptáci savci thymus kostní dřeň ledviny slezina mízní uzliny ± ± + GALT ± Izotypy imunoglobulinů u obratlovců kruhoústí ryby plazi ptáci savci IgM ± IgY ± + IgG + + IgA ± + IgE + IMUNITNÍ SYSTÉM RYB ORGÁNY thymus - primární i sekundární orgán pronefros a opistonefros (místo kostní dřeně) slezina (melanomakrofágová centra), GALT BUNĚČNÉ MECHANISMY hlavní obranou linií je fagocytóza T a B lymfocyty MHC s velkou homologií k savcům cytokiny (interferony, interleukiny) HUMORÁLNÍ FAKTORY lektiny, lytické enzymy, C-reaktivní protein komplementová kaskáda protilátky typu IgM - tetramer, chybí J řetězec Imunitní odezva závislá na teplotě
3 ORGÁNY IMUNITNÍHO SYSTÉMU RYB tělní ledvina (opistonefros) hlavová ledvina (pronefros) thymus GALT slezina IMUNITNÍ SYSTÉM PLAZŮ Rozdílné poměry u jednotlivých skupin ORGÁNY primární - thymus, kostní dřeň, lymfatická tkáň střeva sekundární - (ledviny), slezina, (mízní uzliny), tonzily GALT BUNĚČNÉ MECHANISMY fagocytóza - makrofágy, heterofilní granulocyty T a B lymfocyty, procentuální zastoupení kolísá přirozená i specifická cytotoxicita HUMORÁLNÍ FAKTORY humorální fakory nespecifické imunity protilátky typu IgM, u některých druhů IgY (IgG) Imunitní odezva závislá na teplotě, vlhkosti, fotoperiodě, pohlavní aktivitě IMUNITNÍ SYSTÉM PTÁKŮ ORGÁNY primární - thymus, Fabriciova burza sekundární - slezina, (mízní uzliny), tonzily GALT a další slizniční systémy BUNĚČNÉ MECHANISMY fagocytóza - makrofágy, heterofilní granulocyty T γδ, αβ lymfocyty, značná homologie povrchových znaků se savci dobře definovaný MHC u kura (systém B) HUMORÁLNÍ FAKTORY komplement (aktivace alternativní cestou) primární protilátkový repertoár vzniká intrachromozomální genovou konverzí protilátky typu IgM, IgY (IgG)
4 Harderova žláza thymus v. jugularis lymfatická tkáň bronchů ileocekální tonzila slezina Fabriciova bursa ROZDÍLY IMUNITNÍHO SYSTÉMU SAVCŮ ORGÁNY Primární orgány Různé orgány diferenciace B lymfocytů Dvě varianty vzniku variability vazebného místa kombinatorní spojování více subgenů člověk, myš genová konverze jednoho funkčního genu králík, skot, prase Sekundární orgány Obrácená struktura mízní uzliny prasete Odlišné orgány bakteriálního clearance plíce - přežvýkavci, prase, kočka játra, slezina - pes, králík, myš Odlišné šokové orgány
5 ROZDÍLY IMUNITNÍHO SYSTÉMU SAVCŮ POČTY A FUNKCE BUNĚK Počty leukocytů Celkový počet leukocytů Procentuální zastoupení typů leukocytů (diferenciální rozpočet) Morfologická a funkční charakteristika buněk Subpopulace lymfocytů Charakteristika a funkce subpopulací lymfocytů Procentuální zastoupení jednotlivých subpopulací POČTY LEUKOCYTŮ U SAVCŮ druh Leu Ne Ly Mo Eos Skot 4,0 12,0 0,6 4,0 2,5 7,5 0,1 0,8 0 2,4 Kůň 5,4 14,3 2,3 8,6 1,5 7,7 0 1,0 0 1,0 Prase 11,0 22,0 3,2-10,0 4,5 13,0 0,3 2,0 0,5 2,0 Pes 6,0 17,0 3,0 11,5 1,0 4,8 0,2 1,3 0,1 1,2 Kočka 5,5 19,5 2,5 12,5 1,5 7,0 0 0,8 0 1,5 Králík 6,0 13,0 2,0 6,0 2,0-5,0 0,1 1,0 0 0,5 POČTY LEUKOCYTŮ U SAVCŮ Nejvyšší počty leukocytů jsou u prasete (kočky) Nejnižší počty leukocytů jsou u skotu (králíka) U skotu je výrazná převaha lymfocytů (60 70 %) U koně a prasete je počet lymfocytů nad 50 % U psa a kočky převažují výrazně neutrofily (30 40% Ly)
6 ZASTOUPENÍ JEDNOTLIVÝCH SUBPOPULACÍ LYMFOCYTŮ V PERIFERRNÍ KRVI T lymfocyty tvoří většinu Ly periferní krve (70 85 %) Poměr Th : Tc > 1 (Th %, Tc 20-35%) γδ T lymfocyty jsou v periferní krvi více zastoupeny u skotu a prasat, a to zejména u mláďat (do 10 %) NK buňky jsou zastoupeny kolem 2 % (max. do 5 %) Nejvíce CD4 + CD8 + bylo prokázáno u prasete B lymfocytů je % DIAGRAM HLAVNÍCH SUBPOPULACÍ LYMFOCYTŮ SKOTU CD2 CD3 CD5 CD4 CD8 TCR slgm ROZDÍLY IMUNITNÍHO SYSTÉMU SAVCŮ HUMORÁLNÍ FAKTORY Charakteristika protilátek Izotypová charakteristika protilátek Rozdílné koncentrace imunoglobulinů v krvi Charakteristika humorálních faktorů Rozdíly koncentrace a funkce komplementu (konglutinin) Rozdíly proteinů akutní fáze Rozdílné mediátory zánětu a anafylaxe Cytokiny
7 Izotypové třídy imunoglobulinů různých druhů druh třídy IgG IgA IgM IgE IgD skot G1, G2 (G2a), G3 (G2b) A M E - prase G1, G2a, G2b, G3, G4 A1, A2 M E - kůň Ga, Gb, Gc, G(T) A M E? pes, kočka G1, G2, (G3, G4) A M E? myš G1, G2a, G2b, G3 A1, A2 M E D člověk G1, G2, G3, G4 A1, A2 M1, M2 E D Izotypové rozdíly imunoglubulinů u různých druhů praktický význam u většiny druhů mají izotypy IgM, IgG1, IgG2, IgA, IgE IgM - protilátky akutní infekce v séru IgG - protilátky sekundární odpovědi v séru IgA - protilátky na sliznicích IgE - protilátky hypersenzitivity I. typu IgG1/IgA u skotu, IgG1/IgG2 u skotu IgT u koně Hladiny imunoglobulinů v séru zvířat Druh zvířat IgG IgM IgA pes 9,25 20,0 1,30 2,00 0,44 1,77 kočka 11,7 22,6 0,06 0,39 0,10 0,58 kůň 13,34 24,6 1,2 1,8 1,53 3,05 skot 17,6 22,9 2,39 3,48 0,25 0,5 prase 18,31 28,2 3,15 4,8 1,44 2,68 ovce 20,95 30,52 1,51 6,8 0,07 0,35 kur domácí 3,4 6,9 0,71 2,64 0,22-0,67
8 IMUNOGLOBULINY U SAVCŮ Nejvyšší koncentrace v séru je IgG, cca 10x méně IgM, cca 10 x méně IgA IgA je hlavním imunoglobulinem na sliznicích a v mléku, u skotu tuto funkci má IgG1 Vyšší hladiny imunoglobulinů v séru jsou u prasete a malých přežvýkavců, nižší hladiny jsou naopak u psa a kočky ROZDÍLY IMUNITNÍHO SYSTÉMU SAVCŮ PROTEINY AKUTNÍ FÁZE C-reaktivní protein člověk, králík, morče, prase, pes sérový amyloid P (SAP) myš sérový amyloid A (SAA) člověk, pes haptoglobin skot HLAVNÍ MEDIÁTOR ZÁNĚTU Histamin člověk, pes, kočka, prase? Serotonin skot, kůň IMUNITNÍ VZTAHY MATKA - PLOD VZNIK IMUNOKOMPETENCE MLÁĎAT
9 IMUNITNÍ VZTAHY MATKA - PLOD Plod je pro matku semialogenní = imunogenní Mechanismy snižující reaktivitu matky vůči plodu absence klasických molekul MHC na trofoblastu přítomnost α-fetoproteinu v plodové vodě Hofbauerovy makrofágy v choriu účinek embryoprotektivních cytokinů (M-CSF, TGF-β) nezralost fetálního imunitního systému Reakce mezi matkou a plodem ovlivňuje typ placenty OVLIVNĚNÍ IMUNITNÍCH REAKCÍ PLACENTOU HEMOCHORIÁLNÍ PLACENTA (primáti, hlodavci) trofoblast má invazivní charakter buňky trofoblastu odolávají rozpoznání imunitním systémem odolávají lýze komplementem i NK buňkami Th2 typ odpovědi (snad) příznivě ovlivňuje graviditu SYNEPITELIOCHORIÁLNÍ PLACENTA (přežvýkavci) trofoblast má méně invazivní charakter dvoujaderné buňky - interakce mezi matkou a plodem produkce glykoproteinů PAG (pregnancy associated protein) IFN-τ produkován trofoblastem, inhibuje luteolýzu EPITELIOCHORIÁLNÍ PLACENTA (kůň) trofoblast málo invazivní invazivní je choriový prstenec trofoblastu - buňky exprimují MHC I, pronikají epitelem endometria - tvoří endometriální pohárky VÝVOJ IMUNITNÍHO SYSTÉMU U PLODU Vývoj je závislý na délce gravidity druhu u druhů s delší graviditou je více času na rozvoj orgánů, diferenciaci buněk a vyzrávání imunitních reakcí primární hemopoéza ve žloutkovém vaku, později v plodu - paraaortální oblasti, játra, kostní dřeň Kmenové a prekurzorové buňky vstupují do oběhu a osidlují primární lymfatické orgány Obranu plodu zajišťuje nespecifická imunita, na konci fetálního období i schopnost specifické imunitní odpovědi Typ placentace má vliv na pasivní ochranu plodu transplacentární přenos protilátek (IgG) je u člověka, hlodavců, králíka částečný, ale nedostatečný přenos je u psa a kočky k transplacentárnímu přenosu protilátek nedochází u skotu, prasete, koně
10 VÝVOJ IMUNITNÍHO SYSTÉMU SKOTU Vývoj buněk a orgánů 40. den základ brzlíku 45. den lymfocyty v periferní krvi den kostní dřeň, slezina, mízní uzliny 60. den zralé B lymfocyty (sigm) 110. den granulocyty v periferní krvi 175. den GALT, osidlování lymfocyty Zjednodušeně lze rozlišit funkční aktivitu plodu během gravidity první třetina - žádná imunitní odezva druhá třetina - slabá imunitní odezva třetí třetina - plnohodnotnná imunitní odezva Pokud není plod antigenně stimulován, k imunitní odezvě nedochází CYTOPATOGENNÍ BVD ABORTUS MALFORMACE NECYTOPATOGENNÍ BVD IMUNOTOLERANCE persistentně infikované tele BVD SLIZNIČNÍ CHOROBA IMUNOKOMPETENCE NOVOROZENCŮ Imunokompetence novorozenců je různá, i dost vysoká, ale u žádného druhu není úplná imunitní systém dozrává po narození první týdny (měsíce) není imunitní systém zcela imunokompetentní Novorozená zvířata jsou bezprostředně závislá na příjmu kolostra Imunokompetence telat je poměrně vysoká, ale rodí se bez protilátek hladina komplementu je třetinová aktivita fagocytární je snížená aktivita lymfocytů je snížená imunitní systém střeva dozrává
11 VÝVOJ IMUNITNÍHO SYSTÉMU ŠTĚŇAT VÝVOJ lymfatické orgány se zakládají na začátku 2. třetiny gestace Imunitní odezva na antigen se rozvíjí až ve 3. třetině Novorozené štěně není plně imunokompetentní Již v prvních dnech je schopno odpovídat na (některé) antigeny Imunitní systém dozrává během prvních týdnů, plně vyzrálý je až pubertě KOLOSTRÁLNÍ IMUNITA Protilátky IgG částečně procházejí přes placentu Příjem kolostra v prvních 24 hodinách je nezbytně nutný Max. hladina protilátek se objeví za hod po napití a představuje % hladiny protilátrek v séru matky Kolostrální protilátky mají ochranný vliv proti konkrétní infekci 6 12 týdnů Kolostrální protilátky inhibují aktivní odpověď (4-14 týdnů) /l POČET LEUKOCYTŮ V KRVI PSA V PRŮBĚHU PRVNÍCH TŘÍ MĚSÍCŮ ŽIVOTA Leukocyty Neutrofily Lymfocyty dny dospělí T a B LYMFOCYTY V KRVI PSA V PRŮBĚHU PRVNÍCH TŘÍ MĚSÍCŮ ŽIVOTA 100 CD3+ CD % dny dospělí
12 30000 CPM TEST BLASTICKÉ TRANSFORMACE LYMFOCYTŮ PSA V PRŮBĚHU PRVNÍCH TŘÍ MĚSÍCŮ ŽIVOTA dny dospělí ODPOVĚĎ NA IMUNIZACI PARVOVIREM stáří 1 týden stáří 2 týdny stáří 4 týdny stáří 6 týdnů stáří 8 týdnů VÝZNAM KOLOSTRÁLNÍCH PROTILÁTEK Mláďata hospodářských zvířat se rodí agamaglobulinemická, štěňata, koťata hypogamaglobulinemická (zvýšená hladina svědčí pro intrauterinní infekci) Novorozená mláďata jsou závislá na příjmu kolostrálních protilátek Epitel střeva je v prvních hod prostupný pro imunoglobuliny bez ztráty jejich aktivity, přestup je aktivní děj Napití cca 2 l kvalitního kolostra do 2 hod po narození navodí u telete do 24 hod normoglobulinémii Kolostrální protilátky ochrání mláďata před neonatální sepsí a generalizovanými infekčními chorobami Kolostrální protilátky inhibují aktivní imunitní odezvu Pro ochranu proti střevním patogenům je třeba kontinuální přísun protilátek mlékem - laktogenní imunita
13 DYNAMIKA KOLOSTRÁLNÍCH PROTILÁTEK ŠTĚŇAT VE SROVNÁNÍ S JEJICH MATKAMI Titres of bitches Bitches IMUNITNÍ ODPOVĚĎ ŠTĚŇAT S NÍZKOU NEBO VYSOKOU HLADINOU PROTILÁTEK V DOBĚ VAKCINACE st 1 vaccination revaccination 4-week-old, low colostral antibody titres (n=12) 4-week-old, high colostral antibody titres (n=6) 6-week-old, low colostral antibody titres (n=13) 6-week-old, high colostral antibody titres (n=6) weeks after vaccination VÝZNAM BUNĚK V KOLOSTRU EXISTUJE PŘENOS BUNĚČNÉ IMUNITY KOLOSTREM? Kolostrum obsahuje velké množství buněk Epitelie, ale i neutrofily a lymfocyty Lymfocyty z kolostra umí proniknout do tkání mláděte Lymfocyty z krve to neumí Byly prokázány antigen-specifické lymfocyty v kolostru reagovat na specifický antigen Jejich role v ochraně mláděte není jasná
14 EXPERIMENT DOKUMENTUJÍCÍ VÝZNAM LAKTOGENNÍ IMUNITY IMUNNÍ MATKA NEIMUNNÍ MATKA KOLOSTRUM KOLOSTRUM MLÉKO Z IMUNNÍ MATKY MLÉKO Z NEIMUNNÍ MATKY
IMUNITNÍ SYSTÉM OBRATLOVCŮ - SROVNÁVACÍ IMUNOLOGIE IMUNOLOGICKÉ VZTAHY MATKA PLOD / MLÁDĚ (FYLOGENEZE A ONTOGENEZE IMUNITNÍHO SYSTÉMU)
IMUNITNÍ SYSTÉM OBRATLOVCŮ - SROVNÁVACÍ IMUNOLOGIE IMUNOLOGICKÉ VZTAHY MATKA PLOD / MLÁDĚ (FYLOGENEZE A ONTOGENEZE IMUNITNÍHO SYSTÉMU) CHARAKTERISTUIKA IMUNITNÍHO SYSTÉMU OBRATLOVCU Imunitní systém obratlovců
Funkce imunitního systému
Téma: 22.11.2010 Imunita specifická nespecifická,, humoráln lní a buněč ěčná Mgr. Michaela Karafiátová IMUNITA je soubor vrozených a získaných mechanismů, které zajišťují obranyschopnost (rezistenci) jedince
nejsou vytvářeny podle genetické přeskupováním genových segmentů Variabilita takto vytvořených což je více než skutečný počet sloučenin v přírodě
PROTILÁTKY Specifické rozpoznání v imunitním systému zprostředkují speciální proteinové molekuly jediné, které nejsou vytvářeny podle genetické matrice, ale nahodilým přeskupováním genových segmentů Variabilita
Specifická imunitní odpověd. Veřejné zdravotnictví
Specifická imunitní odpověd Veřejné zdravotnictví MHC molekuly glykoproteiny exprimovány na všech jaderných buňkách (MHC I) nebo jenom na antigen prezentujících buňkách (MHC II) u lidí označovány jako
Variabilita takto vytvořených molekul se odhaduje na , což je více než skutečný počet sloučenin v přírodě GENETICKÝ ZÁKLAD TĚŽKÉHO ŘETĚZCE
PROTILÁTKY Specifické rozpoznání v imunitním systému zprostředkují speciální proteinové molekuly jediné, které nejsou vytvářeny podle genetické matrice, ale nahodilým přeskupováním genových segmentů GENETICKÝ
SKANÁ imunita. VROZENÁ imunita. kladní znalosti z biochemie, stavby membrán n a fyziologie krve. Prezentace navazuje na základnz
RNDr. Ivana Fellnerová, Ph.D. Katedra zoologie, PřF UP Olomouc Prezentace navazuje na základnz kladní znalosti z biochemie, stavby membrán n a fyziologie krve Rozšiřuje témata: Proteiny přehled pro fyziologii
Specifická imunitní odpověď. Název materiálu: Datum (období) vytvoření: 25. 5. 2013. MUDr. Zdeňka Kasková. Autor materiálu: Zařazení materiálu:
Projekt: Příjemce: Digitální učební materiály ve škole, registrační číslo projektu CZ.1.07/1.5.00/34.0527 Střední zdravotnická škola a Vyšší odborná škola zdravotnická, Husova 3, 371 60 České Budějovice
Imunitní odpověd - morfologie a funkce, nespecifická odpověd, zánět. Veřejné zdravotnictví
Imunitní odpověd - morfologie a funkce, nespecifická odpověd, zánět Veřejné zdravotnictví Doporučená literatura Jílek : Základy imunologie, Anyway s.r.o., 2002 Stites : Základní a klinická imunologie,
Souvislost výživy s obranyschopností organismu. Lenka Konečná
Souvislost výživy s obranyschopností organismu Lenka Konečná Bakalářská práce 2013 ABSTRAKT Bakalářská práce se zabývá souvislostí výživy s obranyschopností organismu. Popisuje funkci imunitního systému
LYMFOCYTY A SPECIFICKÁ IMUNITA
LYMFOCYTY A SPECIFICKÁ IMUNITA SPECIFICKÁ IMUNITA = ZÍSKANÁ IMUNITA = ADAPTIVNÍ IMUNITA ZÁKLADNÍ IMUNOLOGICKÁ TERMINOLOGIE SPECIFICKÁ IMUNITA humorální - zprostředkovaná protilátkami buněčná - zprostředkovaná
Krev a míza. Napsal uživatel Zemanová Veronika Pondělí, 01 Březen 2010 12:07
Krev je součástí vnitřního prostředí organizmu, je hlavní mimobuněčnou tekutinou. Zajišťuje životní pochody v buňkách, účastní se pochodů, jež vytvářejí a udržují stálé vnitřní prostředí v organizmu, přímo
Imunitní systém. Přesnější definice: Tkáně a buňky lidského těla schopné protektivně reagovat na vlivy působící proti udržení homeostázy.
Imunitní systém Systém tkání buněk a molekul zajišťujících odolnost organismu vůči infekčním chorobám Přesnější definice: Tkáně a buňky lidského těla schopné protektivně reagovat na vlivy působící proti
Obranné mechanismy organismu, imunita. Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje
Obranné mechanismy organismu, imunita Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje Prosinec 2010 Mgr. Radka Benešová IMUNITNÍ SYSTÉM Imunitní systém
Obsah. Seznam zkratek... 15. Předmluva k 5. vydání... 21
Obsah Seznam zkratek... 15 Předmluva k 5. vydání... 21 1 Základní pojmy, funkce a složky imunitního systému... 23 1.1 Hlavní funkce imunitního systému... 23 1.2 Antigeny... 23 1.3 Druhy imunitních mechanismů...
RNDr. Ivana Fellnerová, Ph.D. Katedra zoologie, PřF UP Olomouc
RNDr. Ivana Fellnerová, Ph.D. Katedra zoologie, PřF UP Olomouc Výukové materiály: http://www.zoologie.upol.cz/osoby/fellnerova.htm Obsah přednášky IF Definice základních imunologických pojmů imunologie,
Imunitní systém.
Imunitní systém Karel.Holada@LF1.cuni.cz Klíčová slova Imunitní systém Antigen, epitop Nespecifická, vrozená Specifická, adaptivní Buněčná a humorální Primární a sekundární lymfatické orgány Myeloidní
Obsah. Seznam zkratek Předmluva k 6. vydání... 23
Obsah Seznam zkratek... 17 Předmluva k 6. vydání... 23 1 Základní pojmy, funkce a složky imunitního systému... 25 1.1 Hlavní funkce imunitního systému... 25 1.2 Antigeny... 25 1.3 Druhy imunitních mechanismů...
Imunitní systém člověka. Historie oboru Terminologie Členění IS
Imunitní systém člověka Historie oboru Terminologie Členění IS Principy fungování imunitního systému Orchestrace, tj. kooperace buněk imunitního systému (IS) Tolerance Redundance, tj. nadbytečnost, nahraditelnost
imunitní reakcí antigeny protilátky Imunitní reakce specifická vazba mezi antigenem a protilátkou a je podstatou imunitní reakce
Imunita Imunita je schopnost organismu rozpoznávat cizorodé makromolekulární látky, bránit jejich vniknutí do organismu a zajiš ovat jejich likvidaci v organismu. Rozlišujeme imunitu látkovou (humorální)
PREZENTACE ANTIGENU A REGULACE NA ÚROVNI Th (A DALŠÍCH) LYMFOCYTŮ PREZENTACE ANTIGENU
PREZENTACE ANTIGENU A REGULACE NA ÚROVNI Th (A DALŠÍCH) LYMFOCYTŮ PREZENTACE ANTIGENU Podstata prezentace antigenu (MHC restrikce) byla objevena v roce 1974 V současnosti je zřejmé, že to je jeden z klíčových
IMUNITA PROTI INFEKCÍM. Ústav imunologie 2.LF UK Praha 5- Motol
IMUNITA PROTI INFEKCÍM Ústav imunologie 2.LF UK Praha 5- Motol Brána vstupu Nástroje patogenicity Únikové mechanismy Množství Geny regulující imunitní reakce Aktuální kondice hostitele Epiteliální bariéry
Krevní skupiny a jejich genetika. KBI / GENE Mgr. Zbyněk Houdek
Krevní skupiny a jejich genetika KBI / GENE Mgr. Zbyněk Houdek Systém AB0 V lidské populaci se vyskytují jedinci s krevní skupinou A, B, AB a 0. Jednotlivé krevní skupiny se od sebe liší tím zda erytrocyty
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY
VYSOKÉ UČENÍ TECHNICKÉ V BRNĚ BRNO UNIVERSITY OF TECHNOLOGY FAKULTA INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ ÚSTAV POČÍTAČOVÝCH SYSTÉMŮ FACULTY OF INFORMATION TECHNOLOGY DEPARTMENT OF COMPUTER SYSTEMS APLIKACE UMĚLÝCH
RNDr. Ivana Fellnerová, Ph.D. Katedra zoologie, PřF UP Olomouc
RNDr. Ivana Fellnerová, Ph.D. Katedra zoologie, PřF UP Olomouc Výukové materiály: http://www.zoologie.upol.cz/osoby/fellnerova.htm Prezentace navazuje na základní znalosti Biochemie a cytologie. Bezprostředně
PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA MASARYKOVY UNIVERZITY. Ústav experimentální biologie. Oddělení fyziologie živočichů a imunologie BAKALÁŘSKÁ PRÁCE
PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA MASARYKOVY UNIVERZITY Ústav experimentální biologie Oddělení fyziologie živočichů a imunologie BAKALÁŘSKÁ PRÁCE BRNO 2006 Věra Francálková PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA MASARYKOVY UNIVERZITY
Vyšetření imunoglobulinů
Vyšetření imunoglobulinů Celkové mn. Ig elektroforéza bílkovin jako procentuální zastoupení gamafrakce, vyšetřením ke zjištění možného paraproteinu. velmi hrubé vyšetření, odhalení pouze výrazných změn
CO TO JE IMUNOLOGIE? IMUNITNÍ SYSTÉM SE VYVÍJÍ A JE OHROŽOVÁN PATOGENY IMUNOLOGIE JE SOUBOR SLOŽITÝCH REAKCÍ BUNĚK A MOLEKUL
CO TO JE IMUNOLOGIE? 1776 1883 1885 1900 1901 1908 1953 1965 1974 1975 1978 1986 1994 2015 Počátky imunologie jsou spojeny s prvními pokusy o profylaxi infekčních chorob IMUNOLOGIE JE SOUBOR SLOŽITÝCH
IMUNOGENETIKA I. Imunologie. nauka o obraných schopnostech organismu. imunitní systém heterogenní populace buněk lymfatické tkáně lymfatické orgány
IMUNOGENETIKA I Imunologie nauka o obraných schopnostech organismu imunitní systém heterogenní populace buněk lymfatické tkáně lymfatické orgány lymfatická tkáň thymus Imunita reakce organismu proti cizorodým
ZÁKLADNÍ CHARAKTERISTIKA IMUNITNÍHO SYSTÉMU
ZÁKLADNÍ CHARAKTERISTIKA IMUNITNÍHO SYSTÉMU CO TO JE IMUNOLOGIE? Počátky imunologie jsou spojeny s prvními pokusy o profylaxi infekčních chorob HIV infekce je stále jednou z nejnebezpečnějších chorob s
SPECIFICKÁ A NESPECIFICKÁ IMUNITA
STŘEDNÍ ŠKOLA ZDRAVOTNICKÁ A VYŠŠÍ ODBORNÁ ŠKOLA ZDRAVOTNICKÁ ŽĎÁR NAD SÁZAVOU SPECIFICKÁ A NESPECIFICKÁ IMUNITA MGR. IVA COUFALOVÁ SPECIFICKÁ A NESPECIFICKÁ IMUNITA i když imunitní systém funguje jako
2) Vztah mezi člověkem a bakteriemi
INFEKCE A IMUNITA 2) Vztah mezi člověkem a bakteriemi 3) Normální rezistence k infekci Infekční onemocnění je nejčastější příčina smrti na světě 4) Faktory ovlivňující vážnost infekce 1. Patogenní faktory
Parazitické organismy tvoří zhruba dvě třetiny všech živočichů jejich dlouhodobé přežití je závislé na nalezení vhodné niky - hostitele
IMUNITA PROTI INFEKCI INTERAKCE PATOGENNÍHO ORGANISMU S HOSTITELEM Parazitické organismy tvoří zhruba dvě třetiny všech živočichů jejich dlouhodobé přežití je závislé na nalezení vhodné niky - hostitele
Souhrn údajů o přípravku
Příloha č. 3 ke sdělení sp.zn. sukls93024/2010 Souhrn údajů o přípravku 1. NÁZEV PŘÍPRAVKU Isoprinosine tablety 2. KVALITATIVNÍ A KVANTITATIVNÍ SLOŽENÍ Léčivá látka: inosinum pranobexum 500 mg v 1 tabletě
INFEKČNÍCH CHOROB PŘEDMĚT KLINICKÁ IMUNOLOGIE VÝUKA PŘEDMĚTU DOPORUČENÉ STUDIJNÍ PRAMENY
VÝUKA PŘEDMĚTU PŘEDMĚT KLINICKÁ IMUNOLOGIE Jednosemestrový povinně volitelný předmět zakončený zkouškou Vyučující Prof. MVDr.Miroslav Toman, CSc. MVDr. Martin Faldyna, PhD. Přednášky zaměřené na rozšíření
MENDELOVA UNIVERZITA V BRNĚ AGRONOMICKÁ FAKULTA BAKALÁŘSKÁ PRÁCE
MENDELOVA UNIVERZITA V BRNĚ AGRONOMICKÁ FAKULTA BAKALÁŘSKÁ PRÁCE BRNO 2013 KATEŘINA ALTMANOVÁ Mendelova univerzita v Brně Agronomická fakulta Ústav morfologie, fyziologie a genetiky zvířat Přirozená a
Biochemie imunitního systému. Jana Novotná
Biochemie imunitního systému Jana Novotná Imunita Imunitní systém integrovaný systém v těle, systém využívající integraci mezi orgány, tkáněmi, buňkami a jejich produkty v boji proti různým patogenům.
OBRANA ORGANISMU základní mechanismy LYMFATICKÉ ORGÁNY stavba a funkce
OBRANA ORGANISMU základní mechanismy LYMFATICKÉ ORGÁNY stavba a funkce ÚHIEM 1. LF UK v PRAZE Předmět: Obecná histologie a obecná embryologie B01307 Akademický rok 2013 14 POUZE PRO OSOBNÍ PŘÍPRAVU STUDENTŮ
Vliv přípravku Barny s Kolostrum (Synermune ) na zdravotní stav dětských pacientů s alergickými a imunologickými chorobami
Vliv přípravku Barny s Kolostrum (Synermune ) na zdravotní stav dětských pacientů s alergickými a imunologickými chorobami Doc. MUDr. Ivan Malbohan, MUDr. Radka Mudrová SOUHRN Skupina 24 dětí s různými
Imunologie. Věda zabývající se zkoumáním imunitního systému.
Základy imunologie Imunologie Věda zabývající se zkoumáním imunitního systému. Funkce imunitního systému: obranyschopnost rozpoznání vnějších škodlivin a ochrana organismu proti patogenním mikroorganismům
rní tekutinu (ECF), tj. cca 1/3 celkového množstv
Představují tzv. extracelulárn rní tekutinu (ECF), tj. cca 1/3 celkového množstv ství vody v tělet (voda tvoří 65-75% váhy v těla; t z toho 2/3 vody jsou vázanv zané intracelulárn rně) Lymfa (míza) Tkáňový
Jedna předplněná injekční stříkačka obsahuje immunoglobulinum humanum anti-d 1500 IU (300 mikrogramů).
sp. zn. sukls262204/2012 SOUHRN ÚDAJŮ O PŘÍPRAVKU 1. NÁZEV PŘÍPRAVKU Igamad 1500 IU, injekční roztok v předplněné injekční stříkačce 2. KVALITATIVNÍ A KVANTITATIVNÍ SLOŽENÍ Jedna předplněná injekční stříkačka
Název školy: Střední odborná škola stavební Karlovy Vary Sabinovo náměstí 16, 360 09 Karlovy Vary Autor: Hana Turoňová Název materiálu:
Název školy: Střední odborná škola stavební Karlovy Vary Sabinovo náměstí 16, 360 09 Karlovy Vary Autor: Hana Turoňová Název materiálu: VY_32_INOVACE_12_TĚLNÍ TEKUTINY_P1-2 Číslo projektu: CZ 1.07/1.5.00/34.1077
Cytomegalovirus. RNDr K.Roubalová CSc. NRL pro herpetické viry
Cytomegalovirus RNDr K.Roubalová CSc. NRL pro herpetické viry Lidský cytomegalovirus Β-herpesviridae, největší HV, cca 200 genů Příbuzné viry: myší, krysí, opičí, morčecí Kosmopolitní rozšíření, vysoká
OBRANNÝ IMUNITNÍ SYSTÉM
Mgr. Šárka Vopěnková Gymnázium, SOŠ a VOŠ Ledeč nad Sázavou VY_32_INOVACE_02_3_04_BI2 OBRANNÝ IMUNITNÍ SYSTÉM Základní znaky: není vrozená specificky rozpoznává cizorodé látky ( antigeny) vyznačuje se
Subpopulace B lymfocytů v klinické imunologii
Subpopulace B lymfocytů v klinické imunologii Marcela Vlková Ústav klinické imunologie a alergologie, FN u sv. Anny v Brně B lymfocyty základními buňkami specifické humorální imunity primární funkce -
SEMINÁŘ: KLINICKÁ A LABORATORNÍ DIAGNOSTIKA IMUNODEFICIENCÍ
OSNOVA SEMINÁŘ: KLINICKÁ A LABORATORNÍ DIAGNOSTIKA IMUNODEFICIENCÍ Stavy spojené se sekundárními imunodeficiencemi Anamnestické a klinické indikace sekundárních imunodeficiencí Praktická interpretace výsledků
Změny v parametrech imunity v průběhu specifické alergenové imunoterapie. Vlas T., Vachová M., Panzner P.,
Změny v parametrech imunity v průběhu specifické alergenové imunoterapie Vlas T., Vachová M., Panzner P., Mechanizmus SIT Specifická imunoterapie alergenem (SAIT), má potenciál ovlivnit imunitní reaktivitu
Výukové materiály:
RNDr. Ivana Fellnerová, Ph.D. Katedra zoologie, PřF UP Olomouc Výukové materiály: http://www.zoologie.upol.cz/zam.htm Prezentace navazuje na základní znalosti z biochemie, stavby a funkce membrán. Rozšiřuje
CZ.1.07/1.5.00/34.0527
Projekt: Příjemce: Digitální učební materiály ve škole, registrační číslo projektu CZ.1.07/1.5.00/34.0527 Střední zdravotnická škola a Vyšší odborná škola zdravotnická, Husova 3, 371 60 České Budějovice
Struktura a funkce imunitního systému. Igor Hochel
Struktura a funkce imunitního systému Igor Hochel Imunitní systém a jeho funkce Imunitní systém je adaptační a regulační soustava vzájemně kooperujících molekul, buněk a tkání, která se spolu s endokrinní
Co jsou imunodeficience? Imunodeficience jsou stavy charakterizované zvýšenou náchylností k infekcím
Imunodeficience. Co jsou imunodeficience? Imunodeficience jsou stavy charakterizované zvýšenou náchylností k infekcím Základní rozdělení imunodeficiencí Primární (obvykle vrozené) Poruchy genů kódujících
Příloha č. 2 k rozhodnutí o změně registrace sp. zn. sukls10679/2012 SOUHRN ÚDAJŮ O PŘÍPRAVKU
Příloha č. 2 k rozhodnutí o změně registrace sp. zn. sukls10679/2012 1. NÁZEV PŘÍPRAVKU THYMOGLOBULINE 5 mg/ml, prášek pro infuzní roztok SOUHRN ÚDAJŮ O PŘÍPRAVKU 2. KVALITATIVNÍ A KVANTITATIVNÍ SLOŽENÍ
Příloha č. 3 k rozhodnutí o prodloužení registrace sp.zn. sukls167902/2010 a příloha k sp. zn. sukls16927/2011 SOUHRN ÚDAJŮ O PŘÍPRAVKU
Příloha č. 3 k rozhodnutí o prodloužení registrace sp.zn. sukls167902/2010 a příloha k sp. zn. sukls16927/2011 1. NÁZEV PŘÍPRAVKU SOUHRN ÚDAJŮ O PŘÍPRAVKU Rhophylac 300 mikrogramů/2 ml, injekční roztok
Imunitní systém. Antigen = jakákoliv substance vyvolávající imunitní odpověď Epitop = část antigenu rozpoznávaná imunitními receptory
Imunitní systém Imunitní systém (IS) mechanismy zajišťující homeostázi organismu obranyschopnost rozpoznání cizích složek a škodlivin (patogeny a jejich toxiny) autotolerance poznání vlastních složek imunitní
Příloha č. 3 k rozhodnutí o prodloužení registrace sp. zn. sukls12350/2006 a příloha k sp zn. sukls41484/2007, sukls49174/2008
Příloha č. 3 k rozhodnutí o prodloužení registrace sp. zn. sukls12350/2006 a příloha k sp zn. sukls41484/2007, sukls49174/2008 SOUHRN ÚDAJŮ O PŘÍPRAVKU 1 NÁZEV PŘÍPRAVKU Rhesonativ 625 IU/ml, injekční
Lidský herpesvirus 6 biologie, diagnostika, patogeneze. K.Roubalová Vidia spol.s r.o.
Lidský herpesvirus 6 biologie, diagnostika, patogeneze K.Roubalová Vidia spol.s r.o. Zařazení, genetika HHV6B vs. HHV6A: 75% shoda genů, 62% shoda proteinů Epidemiologie Dospělá populace promořena z >
Jan Krejsek. Funkčně polarizované T lymfocyty regulují obranný i poškozující zánět
Funkčně polarizované T lymfocyty regulují obranný i poškozující zánět Jan Krejsek Ústav klinické imunologie a alergologie, FN a LF UK v Hradci Králové ochrana zánět poškození exogenní signály nebezpečí
Mnohobarevná cytometrie v klinické diagnostice
Mnohobarevná cytometrie v klinické diagnostice Mgr. Marcela Vlková, Ph.D. Ústav klinické imunologie a alergologie, FN u sv. Anny v Brně Průtoková cytometrie v klinické laboratoři Relativní a absolutní
Obecné zákonitosti imunologického procesu a základy použití biopreparátů v ochraně zvířat
Obecné zákonitosti imunologického procesu a základy použití biopreparátů v ochraně zvířat Zdeněk Pospíšil, Petr Lány, František Treml, Dagmar Zendulková Ústav infekčních chorob a mikrobiologie FVL VFU
Krev, složení krve, formované krevní elementy
Krev, složení krve, formované krevní elementy Ústav pro histologii a embryologii Předmět: Histologie a embryologie 1, B01131, obor Zubní lékařství Datum přednášky: 5.11.2013 SLOŽENÍ Celkový objem krve
Imunitní systém, transplantace
Imunitní systém, transplantace Imunita Schopnost organizmu bránit se proti antigenům z vnějšího i vnitřního prostředí Spouští imunitní odpověď Řídí ji imunitní systém Imunitní systém Zajišťuje integritu
Komplementový systém a nespecifická imunita. Jana Novotná Ústav lékařské chemie a biochemie 2 LF UK
Komplementový systém a nespecifická imunita Jana Novotná Ústav lékařské chemie a biochemie 2 LF UK IMUNITA = OBRANA 1. Rozpoznání vlastní a cizí 2. Specifičnost imunitní odpovědi 3. Paměť zachování specifických
Protinádorová imunita. Jiří Jelínek
Protinádorová imunita Jiří Jelínek Imunitní systém vs. nádor l imunitní systém je poslední přirozený nástroj organismu jak eliminovat vlastní buňky které se vymkly kontrole l do boje proti nádorovým buňkám
Funkce imunitního systému. Imunodefekty. Biomedicínská technika a bioinformatika
Funkce imunitního systému. Imunodefekty. Biomedicínská technika a bioinformatika 2. 4. 2008 Imunitní systém a jeho funkce rozlišuje užitečné a škodlivé zajišťuje obranu organismu zajišťuje imunitní dohled
III/2- Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím IVT
GYMNÁZIUM TÝN NAD VLTAVOU, HAVLÍČKOVA 13 Číslo projektu Číslo a název šablony klíčové aktivity Tematická oblast CZ.1.07/1.5.00/34.0437 III/2- Inovace a zkvalitnění výuky prostřednictvím IVT Člověk a příroda
Kůže: kompartment imunitního systému
Kůže: kompartment imunitního systému Jindřich Lokaj Ústav klinické imunologie a alergologie LF MU Brno Workshop on Atopic Dermatitis Prague 2006 PROLOG životu všech tvorů je vlastní schopnost odolávat
RESPIRAČNÍ SYNDROM U TELAT A MLADÉHO SKOTU
ČESKÁ BUIATRICKÁ SPOLEČNOST Palackého 1-3, 612 42 Brno, e-mail: cebs@seznam.cz SBORNÍK REFERÁTŮ ODBORNÉHO SEMINÁŘE RESPIRAČNÍ SYNDROM U TELAT A MLADÉHO SKOTU Odborný garant: Doc. MVDr. Josef Illek, DrSc.
KREVNÍ ELEMENTY, PLAZMA. Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje
KREVNÍ ELEMENTY, PLAZMA Tento výukový materiál vznikl za přispění Evropské unie, státního rozpočtu ČR a Středočeského kraje Leden 2010 Mgr. Jitka Fuchsová KREV Červená, neprůhledná, vazká tekutina Skládá
BÍLÉ KRVINKY - LEUKOCYTY
BÍLÉ KRVINKY - LEUKOCYTY granulocyty agranulocyty neutrofil bazofil eozinofil lymfocyt monocyt 50-70% 0,5% 1-9% 20-40% 2-8% lymfocyt T lymfocyt B lymfocyt NK IMUNITA obrana organismu proti napadení škodlivých
Srovnání imunitního systému novorozenců a dospělých
PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA UNIVERZITY KARLOVA V PRAZE KATEDRA BUNĚČNÉ BIOLOGIE PRAHA 2010 Bakalářská práce Srovnání imunitního systému novorozenců a dospělých Adéla Dusilová Školitel: RNDr. Jiří Hrdý Děkuji
Lymfatický systém. Karel Smetana
Lymfatický systém Karel Smetana Otcové zakladatelé Pasteur http://diogenesii.files.wordpress.com Metchnikoff http://www.iemrams.spb.ru Koch http://www.wired.com Ehrlich http://media-2.web.britannica.com
Příloha č.4 Seznam imunologických vyšetření
Příloha č.6 Laboratorní příručka Laboratoří MeDiLa, v05 - Seznam imunologických Příloha č.4 Seznam imunologických Obsah IgA... 2 IgG... 3 IgM... 4 IgE celkové... 5 Informační zdroje:... 6 Stránka 1 z 6
Mechanismy a působení alergenové imunoterapie
Mechanismy a působení alergenové imunoterapie Petr Panzner Ústav imunologie a alergologie LF UK a FN Plzeň Zavedení termínu alergie - rozlišení imunity a přecitlivělosti Pasivní přenos alergenspecifické
Protilátky struktura a jejich význam
Název: Protilátky struktura a jejich význam Školitel: Ing. Soňa Křížková, Ph.D Mgr. Markéta Vaculovičová, Ph.D. Datum: 23. 5. 2014 Reg.č.projektu: CZ.1.07/2.3.00/20.0148 Název projektu: Mezinárodní spolupráce
Virus Epsteina a Barrové
Virus Epsteina a Barrové EBV RNDr K.Roubalová NRL pro herpetické viry EBV - hostitelské buňky RECEPTOR: CD21 CR2 Receptor pro C3d složku komplementu Přítomen na B-lymfocytech některých T-lymfocytech Latentní
Biologický materiál je tvořen vzorky tělních tekutin, tělesných sekretů, exkretů a tkání.
Otázka: Druhy biologického materiálu Předmět: Biologie Přidal(a): moni.ka Druhy biologického materiálu Biologický materiál je tvořen vzorky tělních tekutin, tělesných sekretů, exkretů a tkání. Tělní tekutiny
www.symbinatur.com www.stefajir.cz ALERGIE Mgr. Marie Vilánková www.prozeny.cz ECC s.r.o. Všechna práva vyhrazena
www.symbinatur.com www.stefajir.cz ALERGIE Mgr. Marie Vilánková www.prozeny.cz Poruchy imunity alergie a Jakými způsoby se mohou projevovat, nerovnováha v imunitních reakcích Jak postupovat při detoxikaci,
toxoplasmózy Petr Kodym sérologických nálezů u
Interpretace sérologických nálezů u toxoplasmózy Petr Kodym Národní referenční laboratoř pro toxoplasmózu Oddělení zoonóz s přírodní ohniskovostí Centrum epidemiologie a mikrobiologie Státní zdravotní
Ruconest : imunologické analýzy září 2010
RUCONEST : IMUNOLOGICKÉ ANALÝZY, NEPROPAGAČNÍ VZDĚLÁVACÍ MATERIÁLY PRO PŘEDEPISUJÍCÍ LÉKAŘE Poznámka: Tyto informace budou poskytnuty předepisujícím lékařům. Shrnutí Ruconest (konestat alfa), rekombinantní
VZTAH DÁRCE A PŘÍJEMCE
TRANSPLANTAČNÍ IMUNITA Transplantace je přenos buněk, tkáně nebo orgánu z jedné části těla na jinou nebo z jednoho jedince na jiného. Transplantační reakce je dána genetickými rozdíly mezi dárcem a příjemcem.
BÍLÉ KRVINKY - LEUKOCYTY
BÍLÉ KRVINKY - LEUKOCYTY granulocyty agranulocyty neutrofil bazofil eozinofil lymfocyt monocyt 50-70% 0,5% 1-9% 20-40% 2-8% lymfocyt T lymfocyt B lymfocyt NK IMUNITA obrana organismu proti napadení škodlivých
Základy imunologických metod: interakce antigen-protilátka využití v laboratorních metodách
Základy imunologických metod: interakce antigen-protilátka využití v laboratorních metodách Obecné principy reakce antigenprotilátka 1929 Kendall a Heidelberg Precipitační reakce Oblast nadbytku protilátky
Progrese HIV infekce z pohledu laboratorní imunologie
Progrese HIV infekce z pohledu laboratorní imunologie 1 Lochmanová A., 2 Olbrechtová L., 2 Kolčáková J., 2 Zjevíková A. 1 OIA ZÚ Ostrava 2 klinika infekčních nemocí, FN Ostrava HIV infekce onemocnění s
ČLENĚNÍ IMUNOLOGIE. Jolana Fialová SOU Domažlice, Prokopa Velikého 640 Stránka 19
zkoumá činnost, funkci význam imunitního systému vykonává tyto funkce rozpoznat - vlastní, cizí (vlastní toleruje a na cizí odpovídá ) udržuje imunologickou rovnováhu vykonává imunologickou kontrolu (vyhledává
Humorální imunita. Nespecifické složky M. Průcha
Humorální imunita Nespecifické složky M. Průcha Humorální imunita Výkonné složky součásti séra Komplement Proteiny akutní fáze (RAF) Vztah k zánětu rozdílná funkce zánětu Zánět jako fyziologický kompenzační
Základy Hematologie/ZHEM. Fyziologie leukocytů. Radim Vrzal
Základy Hematologie/ZHEM Fyziologie leukocytů Radim Vrzal Fyziologie leukocytů Leukocyty = bílé krvinky součást imunitního systému druh Neutrofilní granulocyty Eosinofilní granulocyty Počet/1l krve (.10
Fyziologie a patofyziologie imunity. Michal Procházka KTL 2. LF UK a FNM
Fyziologie a patofyziologie imunity Michal Procházka KTL 2. LF UK a FNM Imunitní systém funkce obranyschopnost = ochrana hostitelského organismu před vnějšími faktory autotolerance = udržování tolerance
Věkově závislá predispozice k autoimunitnímu diabetu Prof. MUDr. Marie Černá, DrSc.
Věkově závislá predispozice k autoimunitnímu diabetu Prof. MUDr. Marie Černá, DrSc. Ústav lékařské genetiky 3. lékařská fakulta Univerzity Karlovy Osnova 1. Epidemiologie DM1 u nás a ve světě 2. Historie
Imunochemické metody. na principu vazby antigenu a protilátky
Imunochemické metody na principu vazby antigenu a protilátky ANTIGEN (Ag) specifická látka (struktura) vyvolávající imunitní reakci a schopná vazby na protilátku PROTILÁTKA (Ab antibody) molekula bílkoviny
PCV2 A SOUVISEJÍCÍ ONEMOCNĚNÍ. MVDr. Tomáš Jirásek MEVET spol. s r.o. (výhradní distribuce MERIAL pro ČR a SR)
PCV2 A SOUVISEJÍCÍ ONEMOCNĚNÍ MVDr. Tomáš Jirásek MEVET spol. s r.o. (výhradní distribuce MERIAL pro ČR a SR) +420 739 494 022 tomy.jirasek@seznam.cz www.mevet.cz MEVET SPOL. S R.O. Výhradní distribuce
Využití mnohobarevné průtokové cytometrie pro vyšetření lymfocytárních subpopulací Jana Nechvátalová
Využití mnohobarevné průtokové cytometrie pro vyšetření lymfocytárních subpopulací Jana Nechvátalová Ústav klinické imunologie a alergologie Fakultní nemocnice u sv. Anny v Brně PRIMÁRNÍ IMUNODEFICIENCE
NEŽÁDOUCÍ ÚČINKY LÉČIV
NEŽÁDOUCÍ ÚČINKY LÉČIV Doc. PharmDr. František Štaud, Ph.D. Katedra farmakologie a toxikologie Univerzita Karlova v Praze Farmaceutická fakulta v Hradci Králové NEŽÁDOUCÍ ÚČINKY LÉČIV Nežádoucí účinky
Příloha č.4 Seznam imunologických vyšetření. Obsah. Seznam imunologických vyšetření
Příloha č.4 Seznam imunologických vyšetření Obsah IgA... 2 IgG... 3 IgM... 4 IgE celkové... 5 Informační zdroje:... 6 Stránka 1 z 6 Název: IgA Zkratka: IgA Typ: kvantitativní Princip: turbidimetrie Jednotky:
Interpretace sérologických nálezů v diagnostice herpetických virů. K.Roubalová
Interpretace sérologických nálezů v diagnostice herpetických virů K.Roubalová Specifické vlastnosti herpetických virů ovlivňují protilátkovou odpověď Latence a celoživotní nosičství Schopnost reaktivace,
Klinický význam protilátek proti C1q složce komplementu. Eliška Potluková 3. Interní klinika VFN a 1. LF UK
Klinický význam protilátek proti C1q složce komplementu Eliška Potluková 3. Interní klinika VFN a 1. LF UK 1. Úvod 1. C1q, C1q a apoptóza, C1q u SLE 2. Anti-C1q, patogenita anti-c1q 3. Stanovení anti-c1q
Fyziologická regulační medicína
Prof. Ivo BIANCHI M.D. Fyziologická regulační medicína 3. Gastroenterologie Praha 18.09.2010 Zánětlivá střevní onemocnění Chronický zánět střev je devastující onemocnění, jelikož se ve střevě nachází ¾
PŘEDČASNĚ NAROZENÝCH DĚTÍ
OČKOVÁNÍ PŘEDČASNĚ NAROZENÝCH DĚTÍ Jitka Škovránková Dětské očkovací centrum FN Motol Ve světě se doporučuje stejně očkovat nezralé jako zralé děti, přestože existují kvalitativní i kvantitativní rozdíly
Potransfuzní reakce. Rozdělení potransfuzních reakcí a komplikací
Potransfuzní reakce Potransfuzní reakcí rozumíme nežádoucí účinek podaného transfuzního přípravku. Od roku 2005 (dle platné legislativy) rozlišujeme: závažná nežádoucí příhoda ( vzniká v souvislosti s
Využití průtokové cytometrie při monitorování pacientů na biologické léčbě
Využití průtokové cytometrie při monitorování pacientů na biologické léčbě Setkání uživatelů průtokové cytometrie Beckman Coulter Valeč 14.5.2018 Irena Francová VFN Praha, ÚLBLD KIA Biologická léčba moderní,